266 
anføre den Særegenhed, at der i Bruddet C forekommer indleiret 
i denne Kalksteen et kalkblandet Leerlag, kun 3—4 Tommer 
mægtigt, hvori der, ved Siden af meget skjøre og slet bevarede 
Levninger af Bløddyrskaller findes en stor Mængde Pigge af 
Cidaris, Led af Pentacrinus og Goniaster, men især Haitænder, 
saa at dette Lag med større Ret kunde benævnes »Fiskeleer« , 
end det, der findes i Stevnsklint, hvormed det har ikke ringe 
Lighed i Udseende og Mægtighed. Dets Beliggenhed er søgt 
antydet paa Profil D ved to parailele Linier igjennem Bryozo- 
kalken. Endvidere indeholder dette Lag ogsaa en ikke ringe 
Mængde af de samme grønne Legemer, der findes udskilt i 
smaa Korn i Faxekalken i Stevnsklint og i Saltholmskalken påa 
enkelte Punkter, f. Ex. ved Aashøi, Klintebjerg o. fl. St. Sand- 
synligviis er det det samme Stof, der giver Grønsandsstenen 
dens graåagrønne Farve. Det omtalte Leerlag fremtræder vel 
ikke såa tydeligt i Bryozokalken i det vestlige Parti Å, men 
der findes dog en Antydning deraf midt i dette Lag.  Forskjellen 
mellem dette Leerlags Optræden ved Annetorp og i Stevnsklint 
er altsaa især den, at det paa det sidstnævnte Sted er afsat før, 
men ved Annetorp efter Faxekalkens Dannelse. 
Forchhammer har allerede i 1843 ved en Undersøgelse, 
der dengang anstilledes af ham i Forening med Hr. Hofjæger- 
mester Carlsen ved Landsbyen" Carlstrup ikke langt fra Kjøge, 
iagttaget et Leerlag under Forhold, der maa have havt en Deel 
tilfælles med Leerlaget ved Annetorp”), men hvad enten det 
nu har indeholdt de omtalte Dyrelevninger eller ikke, saa synes 
disse Leerlag dog at forekomme paa flere Steder, om end med 
en begrændset Udstrækning. Allerede i Skrivekridtet sees Be- 
”) Blandt Conferentsraad Forchh ammers efterladte Notitser findes nemlig 
anført fra 1843 om denne Undersøgelse: »Kalkstenen er horizontalt 
schichtet og meget afvexlende, snart ligner den Liimstenen, snart er den 
tæt som Saltholmskalken, snart kridtagtigt, og selv et skifrigt meget 
leerholdigt Kalklag findes deri, ligesom Leerlaget under Faxekalken« 
(i Stevnsklint). 
