været i Brug hos de barbariske Folk i Mellem- og Nord-Eu- 
ropa i den forhistoriske eller forchristelige Tid, idet der af 
disse to Figurers Forekomst paa Gravstene, Amuletter og Mynter 
er draget den Slutning, at de hos de nævnte Folk have været 
anvendte som religiøse Symboler, eller som hellige eller magiske 
Tegn.) — Nyligt har den franske Archæolog Mortillet, be- 
kiendt ved flere interessante Afhandlinger om Oldsager fra den 
forhistoriske Tid i det sydlige Europa, i et Skrift, betitlet Le 
signe de la crotx avant le christianisme, oplyst, at disse Tegn 
ogsaa forekomme paa et stort Antal Oldsager fra Øvreilalien, 
henhørende. til de forhistoriske Culturperioder, der nu almindelig 
betegnes ved Navnene Bronze- og Jern-Alderen. Der har, saa- 
vidt mig er bekiendt, ikke tidligere været noget meddeelt herom, 
og jeg har i min Afhandling med Hensyn til disse Tegns Fore- 
komst syd for Alperne ikkun været istandtil at paavise dem hos 
de italiske og græske Folk i den historiske Tid (S. 67-71 og 
113-116). Forfatteren meddeler, at man ved Udgravning af 
Terramarerne i Æmilien har truffet Korset, uden eller med 
Kredsen, påa en stor Mængde Leerkar, eller rettere Fragmenter 
af saadanne, saavelsom påa endeel smaa skiveformede Gien- 
stande af brændt Leer, der ansees for Knapper, idet han med 
Hensyn til disse Terramarer, der kunne sammenlignes med Op- 
hobningerne mellem Pælebygningerne i Norditaliens og Schweits's 
Indsøer og med Affaldsdyngerne fra Steenalderen paa vore Kyster, 
efter omhyggeligt anstillede Undersøgelser viser, at hvad der 
forekommer i den overveiende større og dybere Deel af dette 
underjordiske Lag saavelsom i Tørvelaget under samme — og 
hertil henhøre de nævnte Gienstande — tilhører Bronzealderen. 
10) Paa Gravstene træffer man ikke, saavidt vides, Korset alene, men ikkun 
Korset i en Cirkel. Dette af en Kreds omgivne Kors eller Hiulet, som 
denne Figur sædvanlig kaldes, findes ogsaa forfærdiget af forskiellige 
Metaller for at tiene -til Amulet, men forekommer ikke paa Bracteater, 
som kunne antages at have. været bestemte til dette Brug. See Afh. 
Sifilnog 117 
