38 
Gjennemsigtighed hos et Legeme slutte os til, at Legemet 
er en i Forhold til Metallerne yderst slet Leder for den 
elektriske Strøm, et Resultat, som ogsaa Erfaringen fuldstændig 
har stadfæstet. 
De periodiske Svingninger, som resultere af Ligningerne (B), 
ere transversåle, og der vil ikke, om ogsaa det Led, hvori £ 
indgaaer, beholdes, være longitudinale Svingninger mulige. 
Sættes for Kortheds Skyld 
vil man ved Differentiation af de tre Ligninger henholdsvis med 
Hensyn til æ, y og z, og Addition erholde 
deg 
——= 7 n — (0. 
7 + 16760 ) 
Heraf sees, at 6 ikke såaledes som Komposanterne vw, v og w 
kan være periodisk Funktion af Tiden, hvorfor ogsaa longitudi- 
nale Svingninger ere umulige. Da endvidere denne Ligning 
viser, at 9, naar Tiden voxer, nærmer sig 0, og er uafhængig 
af Komposanterne i alle omgivende Punkter, saa maa man i Ål- 
mindelighed antage g — 0. Heraf følger atter, da man har 
1 ds 
EET NM 
at der i det indre af et Legeme med konstant Ledningsevne 
reen 
ikke er nogen Udvikling af fri Elektricitet mulig. Dette Resul- 
tat er afvigende fra Kirchhoffs, som af de oprindelige Ligninger 
(1) har udledet, at den frie Elektricitet i et Legemes Indre i 
Almindelighed ikke er Nul, men det maa i ethvert Tilfælde 
fremgaae af hele den foregaaende Udvikling, at man ikke med 
nogen Sikkerhed kan drage denne Slutning. 
Efter at det saaledes er bevist, at man ved at gaae ud fra 
Ligningerne (A), som indeholde de med Erfaringen overens- 
stemmende Love for elektriske Strømme, kan udlede Differen- 
tialligningerne (B), som vise, at de elektriske Strømme i alle 
Henseender kunne forholde sig som Lysets Svingninger, kan. 
