44 
Virkning af Elektricitet og elektriske Strømme i Virkeligheden, 
hvad der ligger i Differentialligningerne (B), kun afhænger af 
den elektriske Tilstand i de nærmest omgivende Elementer. 
Dette er som bekjendt en Antagelse, som allerede er antydet af 
Ampére og forfægtet af flere, navnlig af Faraday. 
Lyset antages nu almindelig at fremkomme ved hurtige, 
frem- og tilbagegaaende Bevægelser af Ætherdelene. Hvis det 
forholdt sig saaledes, maatte den elektriske Strøm altsaa være 
en fremadskridende Bevægelse af Ætheren selv i Retning af 
den (positive eller negative) elektriske Strøm. Men at de samme 
Ligninger, som Theorien udleder for de meget smaa Forskydel- 
ser fra Ligevægtsstillingen, ogsaa skulde kunne være gjældende 
for hvilkesomhelst Forskydelser, er en Umulighed, og det frem- 
gaaer netop af hele denne Udvikling, at det er de samme Lig- 
ninger som gjælde for begge Tilfælde. Derfor kan Lyset ikke 
være Svingninger af den hidtil antagne Art, og denne sidste 
Konsekvens af Æthertheorien gjør den uholdbar. 
Derimod er der en anden Opfattelse af Lyssvingningernes 
Natur, som jeg allerede tidligere har fremsat (se Pogg. Ann. 
Bd. 118, S. 113), og som nu faaer en større Sandsynlighed 
for sig. Tænke vi os nemlig Lyset som roterende Sving- 
ninger i Legemernes Indre om Axer, hvis Retning er den 
samme, vi efter Elasticitetstheorien betragte som Svingningsret- 
ningen, saa bliver den elektriske Strøm ikke nogen translatorisk 
Bevægelse, men kun en fortsat Rotation i een Retning og Rota- 
tionsaxens Retning er da Strømmens Retning. - Denne Rotation 
bliver kun vedvarende i de gode Elektricitetsledere, og Bevæ- 
gelsen forplanter sig da her videre i Axens Retning, medens 
den i de slette Ledere bliver periodisk og forplanter sig, ved 
hvad vi i Elektricitetslæren kalde Induktion, i en Retning lodret 
paa Rotationsaxen. Der bliver ved denne Opfattelse neppe 
nogen Grund til at bibeholde Hypothesen om en Æther, da 
man meget godt kan antage, at der i hele det saakaldte tomme 
