103 
eller skriftlige Meddlelelser. Disse og lignende Bemærkninger 
ansee vi dog ikke at angaae Punkter, der i nogen kjendelig 
Grad hindre Stoffets Overskuelighed eller formindske Værkets 
Brugbarhed som Materialsamling, da vi i ethvert Fald maa forud- 
udsætte det som en Selvfølge, at der ved Slutningen af Værket 
tilføjes fuldstændige Registre over saavel de (latinske) 
systematiske som over de folkelige Plantenavne, og ligeledes 
nøjagtige og velordnede Fortegnelser over de til Værket benyttede, 
saavel trykte som haandskrevne og mundtlige Kilder, samt de 
brugte Forkortelser. 
Under disse Forudsætninger seer Comiteen i Værket en 
særdeles brugbar Materialsamling, som jevnlig og paa mange 
Maader vil komme Naturforskerne og særlig Botanikerne tilgode 
og derfor vil være dem velkommen, ligesom Forfatteren ved 
dets Udarbeidelse ogsaa fornemlig har tænkt sig at arbeide nær- 
mest i disses Interesse og kun mere middelbart i Sprog- 
forskernes, skjøndt det ogsaa vil være af Betydning for disse. 
Betragtes Skriftet imidlertid alene fra den sproglige 
Side, da sees det strax, at det hår mange svage Punkter, saa- 
vel phonetiske og grammatiske som etymologiske og sproghi- 
storiske, men i denne Henseende mener Comiteen det urigtigt 
at stille strænge Fordringer til et Arbeide, hvis Hovedopgave, 
hvad det Sproglige angaaer, jo maa være, at den righoldige Del 
af den nordiske Sprogskat, som er nedlagt i Plantenavnene, 
samles fra de mangfoldige Bøger, hvori disse ere at søge, og saa- 
ledes samlede tilgængeliggjøres, og at derlil føjes et saa stort 
Antal af Navne fra Talesproget, som muligt. Da det forekom- 
mer Comiteen, åt denne Hovedopgave, som ovenfor bemærket, 
er løst saa tilfredsstillende, som det med Billighed kan ventes 
af et sligt første Forsøg af saa omfattende Omfang, anbefale 
vi til Selskabet. at understøtte Udgivelsen af denne første Af- 
deling af det samlede Værk, (de nordiske Plantenavne), den, 
hvorom vi her alene have at udtale os. 
