142 
26 Mai 1521, er falsk. Men Rosenvinge bliver ikke staaende 
herved; han paastaaer, at Kongen i Aaret 1521 slet ikke har 
udgivet nogen Lov for Landet, og at det Udkast, vi have, aldrig 
er blevet andet end et Udkast. De Grunde, hvorpaa Rosen- 
vinge støtter denne Paastand, ere, som i Afhandlingen nærmere 
paaviist, deels i sig selv svage, deels tabe de deres Beviiskraft, 
naar man, hvad der Intet er til Hinder for, imod dem opstiller 
den Mulighed, at det Udkast, vi besidde, i Løbet af 1521 er 
bleven gjennemgaaet og omarbeidet tilligemed Udkastet til Kjøb- 
stædloven, og udkommet som Lov omtrent samtidig med Kjøb- 
stædloven. Som Grund, hvorfor Loven for Landet blev henlagt, 
anfører Rosenvinge den «kritiske Stilling», hvori Kongen ved 
Slutning af Aaret 1521 formeentlig skal have befundet sig, og 
som gjorde, at han maatte vogte sig for ved nye nærgaaende 
Bestemmelser at forøge de højere Stænders Misnøie. Især ud- 
øvede den pavelige Udsending Frants de Potentia, der var 
hidsendt i Anledning af det stokholmske Blodbad, et mægtigt 
Tryk påa Kongen. Saaledes forstaaer man først, mener Rosen- 
vinge, deels at flere Bestemmelser Geistligheden vedkommende, 
som findes i Udkastet, slet ikke ere blevne optagne i Kjøbstæd- 
loven, deels at andre kun optoges i en formildet Form. Men 
den kritiske Stilling, hvori Kongen siges at have befundet sig 
ved Slutningen af 1521, beroer paa en Vildfarelse. Hans Stil- 
ling kunde paa den Tid aldeles ikke vække nogen Bekymring 
hos ham eller bevæge ham til at træde et eneste Skridt tilbage. 
Den Rolle, man almindelig lader Frants de Potentia spille, 
hviler påa en Række Misforstaaelser, som skrive sig fra Gram. 
Kongen gav efter i det Punkt, som vedrørte de svenske Bispers 
Henrettelse, hvilket han ikke vel kunde undgaae, og lod Didrik 
Slagheck falde; men for Resten har, som i Afhandlingen nær- 
mere paaviist, Frants de Potentia aldeles ikke udøvet noget 
Tryk paa Kongen eller været Gjenstand for nogen særdeles 
Opmærksomhed; tværtimod tillod Kongen sig i hans Nærværelse 
Handlinger imod Kirken, der viste den største Ringeagt for 
