144 
Slutningen af 1521, finder fuld Anvendelse paa hele den sidste 
Halvdeel af Aaret 1522. Kongen var da såa omspændt af Farer 
og Vanskeligheder, at det er meget lidet sandsynligt, at han i 
den Tid har kunnet sysselsætte sig med et stort Lovgivningsar- 
beide. De Grunde, J.E. Larsen anfører derfor, ere heller ikke 
stærke. Han henviser til, at i Udkastet citeres Kongens For- 
ordning om Skolevæsenet, og i denne Forordning forekommer 
Benævnelsen Skultus, hvilken Embedsmand først indførtes ved 
Kjøbstædloven af 6 Januar 1522: følgelig er Udkastet yngre 
baade end Skoleforordningen og Kjøbstædloven. Endvidere paa- 
viser han, at et Par Steder citeres Bestemmelser, som findes i 
Kjøbstædloven, temmelig tydeligt i Udkastet, som altsaa er yngre 
end denne Lov. Men disse Bemærkninger tabe deres Beviis- 
kraft, naar man antager, hvad der er al Grund til, og som i alt 
Fald kan sættes som muligt, at Udkastene baade til Skolefor- 
ordningen og de to Love have været under Arbeide i Aaret 1521 
og bestemte til at udgives omtrent samtidigt. I saa Fald vilde 
der Intet være til Hinder for, at der henvistes fra den ene Lov 
til den anden, eller at en Benævnelse bruges i den ene, som først 
formelig indføres ved den anden. J.E.Larsen finder ogsaa, at 
en og anden Bestemmelse er bedre udtrykt i Udkastet end i 
Kjøbstædloven, hvilket ogsaa skulde tjene til at vise, at Udkastet 
som det fuldkomnere er yngst. Men Bedømmelsen af det ene 
Udtryks Fortrin fremfor det andet beroer nærmest paa et Skjøn. 
Efterat Afhandlingen har viist det Uholdbare i de Grunde, 
som ere fremsatte for, at Udkastet aldrig har faaet Lovskraft, 
anføres flere ydre Beviser for, at Udkastet med flere eller færre 
Ændringer virkelig er blevet Lov og har været anvendt som 
saadan. Naar Talen er om den Lov, som de jydske Raader 
dømte til Baalet, betegnes den aldrig som en blot Kjøbstædlov, 
men som en almindelig Lov. Den kaldes af de Samtidige Kon- 
gens Ny Lov, nova lex; en samtidig tydsk Forfatter kalder den 
endog «ein neues Landrecht», ved hvilken Benævnelse saa be- 
stemt som mulig Forestillingen om en Lov, der blot gjaldt for 
