188 
eller ; / == mer 
S se 4 1 5—V11 
DE Rg var E 
| rand, V , 
”… 
J] FFD SR 
AS FE VAT /5 11 
um HVEN; VET 
sø se 
samt: ae —-H00 
Ved at sammenligne de mindre nøjagtige Cotes'iske Formler 
med de her behandlede, eller med de Gauss'iske, kan der vel 
til Fordeel for de første anføres, at alle Værdier af a ved dem 
stedse fremtræde som simple, rationale Brøker. Men dette er 
vistnok en uvæsentlig Omstændighed, som i de allerfleste Til- 
fælde endogsaa ganske maa frakjendes al virkelig Betydning. 
Skal man finde Værdierne af ÅA ved en Beregning af Func- 
tionen y, maa man nemlig herved i Regelen gjøre Brug af de 
sædvanlige Tavler, og det er da fuldkommen ligegyldigt, om de 
med et vist begrændset Antal af Decimaler benyttede Argumenter 
ogsaa have den Egenskab at kunne lade sig fremstille i en 
simpel, rational Form. Og selv ved Problemets gråphiske Be- 
handling bliver Forholdet i Grunden det samme. Naar man of- 
tere skal anvende en vis given Formel — og ved en enestaaende 
Anvendelse har Sagen kun ringe Vigtighed — vil man dog 
neppe nogensinde søge Delingspunkterne for Intervallet 4 ved 
en directe geometrisk Construction, da man med langt større 
Fordeel kan benytte eet eller andet af de mangfoldige, hertil 
skikkede, graphiske Hjælpemidler, til Ex. en ligesidet Triangel, 
hvis ene Side er deelt efter de givne Forhold, idet alle Delings- 
punkter tillige ere forbundne med det modstaaende Hjørne ved 
et System af rette Linier. Men ved Benyttelsen af et saadant 
Hjælpemiddel er det indlysende, at enhver Forskjel mellem Let- 
heden i at udføre den mere eller mindre vanskelige Inddeling 
ganske falder bort. 
Det er en Selvfølge, at man ved Anvendelsen af (41) stedse 
bør foretrække de lige Værdier af ». Naar man nemlig fra et 
lige n gaaer til den paafølgende ulige Værdie, vil Nøiagtigheden 
