234 
Efterskrift til Afhandlingen: 
Om Ringen eller Diademet som et Symbol paa Kongeværdigheden . 
t Persien, navnlig paa de sassanidiske Monumenter (S. 116-140). 
Af Prof. Dr. L. Miller. 
I Anmærkning 21 til denne Afhandling (S. 125) er Opmærk- 
somheden henledet paa den pehlviske Indskrift paa eet af de 
sassanidiske Monumenter, som ere udgivne i Flandins og Costes 
Værk om Persien, idet denne Indskrift, ifølge Professor Wester- 
gaards Læsning, indeholder en Meddelelse, der ikke stemmer 
overeens med de historiske Beretninger. Den Konge over Per- 
sien, der paa Monumentet ved Schapur modtager Diademet af 
Magernes Overhoved, er nemlig i Indskriften angivet åt være 
Narses, Søn af Sapor og Sønnesøn af Artaxerxes; men der 
kiendes kun een sassanidisk Konge af dette Navn, som ifølge 
de gamie Historieskrivere var en Søn af Varahranes II eller 
(efter een Kilde) af Varahranes III, og som kom påa Thronen 
efter denne sidste (292 e. Chr.), hvorimod Sapor I: Søn, der 
blev Konge efter Faderen (271), hed Hormisdas, som igien efter- 
fulgtes i Regeringen af sin Søn, Sønnesøn og Sønnesøns Søn: 
Varahranes I, Il og II. Dette kunde lede til den Slutning, at 
Sapor I havde havt en Søn ved Navn Narses, der havde været 
påa Thronen en kort Tid før eller efter Hormisdas I, uden at 
være omtalt af Forfatterne. 
I Journal asiatique Tome VII (for Aaret 1866), som først 
er kommen mig for Øine efter Trykningen af den omtalte Af- 
handling, har E. Prud'homme givet en Oversættelse af et af 
Patkanian paa russisk udgivet Skrift under Tilen: Æssar d'une 
histore de la dynastie des Sassantdes d'aprés les renseignements 
par les historiens arméntens, og her (p. 149) findes et Citat af 
den armeniske Historieskriver Sepéos (fra det 7de Aarh.), i 
hvilket Varahranes IIIs Efterfølger Narses er anført som en Søn 
