249 
ere blevne nedlagte i Moserne. Dragterne ere flængede, Ring- 
brynjerne iturevne, Smykker, Vaaben, Hestetøi og andre Sager 
af Metal, selv af Guld og Sølv, forhuggede, gjennemstukne af 
Spyd og Pile, knækkede, sammenbankede, bøiede ved Ild eller 
endog halvsmeltede. Lignende-Spor af Ild forekomme paa Træ- 
sagerne, af hvilke desuden enkelte ere ligefrem gjennemsaugede, 
medens andre (t. E. Stykker af oprindelig runde Spydskafter) ere 
skaarne tildeels fiijrkantede. Selv Hestehovederne og Hesteknok- 
lerne, forsaavidt de hidtil ere undersøgte, bære kjendelige Mærker 
baade af Spyd- og Pilestik og af saadanne Sværd og Øxehug, 
at de i Forbindelse med de øvrige Gjenstandes særegne Tilstand 
bestemt vise hen til, at den stedfundne Ødelæggelse er foregaaet 
ikke alene under, men ogsåa navnlig efter Kampe eller Slag. 
Ved Siden af de, især paa enkelte Steder, hyppig forekommende 
Hestehoveder og Hesteknokler, som dog ikkun undtagelsesviis 
have kunnet afgive et næsten heelt Hesteskelet, er det en Kjends- 
gjerning, der fortjener megen Opmærksomhed, at yderst faa 
eller snarere ingen samtidige Menneskecranier eller Menneske- 
knokler endnu bestemt ere opdagede i nogen af de paagjeldende 
Moser. 
Den mærkelige indre Overeensstemmelse, som i saa mange 
Henseender aåaabenbarer sig i denne Klasse Mosefund, viser sig 
ogsaa i Tiden for deres Nedlægning.  Veiledet af de fundne 
Mynter, af Sagernes Beskaffenhed, af Former, Ornamenter m. M., 
tager man neppe feil i at ansætte de tidligste Nedlægninger 
til Aar 250—300 e. Chr. og de seneste muligen til omtrent 
400—450 e. Chr. Fundene indeholde deels reent romerske 
Gjenstande, deels Ting, som enten ere haålvromerske eller 
ere blevne til under en stærk romersk Paavirkning hos et 
saakaldet «barbarisk» Folk, deels endelig heelt «barbariske» 
eller ikke-romerske Sager. Ligeledes forekomme Indskrifter 
snart med romerske Bogstaver og snart med de ældste Runer. 
Hvormeget der imidlertid af Mosefundenes Indhold kan ansees 
for at være af indenlandsk Arbeide, er endnu ikke ganske klart. 
19 
