19 
ren, kold atmosphærisk Luft, og om hvilken Forfatteren be- 
mærker, idet han omstændelig angiver, hvorledes en saadan 
Kanal bør lægges, at man skal give den 120” i Lysning 
for hver Ventilationsovn. 
2, To Ventiler, et ved Loftet og et ved Gulvet, ud til Skorste- 
nen, hvilke Ventiler ere omstændeligt beskrevne, men for- 
øvrigt af bekjendte Konstruktioner. 
3. En Ventilationsovn. 
Den simpleste Ventilationsovn, som Forfatteren først omta- 
ler, er en almindelig Jernkakkelovn, som i hele Højden er -om- 
given med en Jern-Kappe i en Afstand af 3—4” fra Ovnen. 
Til Mellemrummet indleder han kold Luft fra Kanalen under 
Gulvet, og denne Luft stiger under Opvarmningen op i Stuen, 
samtidigt med at han leder den brugte Luft til Skorstenen igjen- 
nem Ventilet ved Gulvet. Med Hensyn til Ovnens Nyttevirkning 
bemærker Forfatteren blot, at man ved denne Konstruktion lider 
et betydeligt Tab af Brændsel, hvorfor han anbefaler at benytte 
Rørovne. Af disse indeholder Afhandlingen forskjellige Konstruk- 
tioner, men de synes alle at være meget sammensatte. Om 
Rørovnene anfører Forfatteren kun, at efter bans Erfaring ud- 
vikle de den største Varmemængde. Forfatteren gjør dernæst 
opmærksom paa, at man med Lethed kan omdanne enhver Cy- 
linderovn til en Ventilationsovn, enten ved at indsætte et Varme- 
rør, hvorom den friske Luft kan cirkulere i Ovnen, eller ved at 
indsætte et Luftrør, udenom hvilket den varme Røg kan passere 
ad Skorstenen til, og han gjør tillige opmærksom påa,. at den 
første af disse Maader er den mindst hensigtsmæssige, da man 
faaer mindre Nytte af Brændslet. Forfatteren angiver forøvrigt 
hverken hvor stor en Luftmængde hans Ovne tilføre Lokalet, 
eller med hvilken Temperatur den indtræder i samme, og da 
det som anført heller ikke angives hvad Nyttevirkning håns 
Ovne give af det Brændsel, de forbruge, kan der ikke være 
Spørgsmaal om at tilkjende Forfatteren den udsatte Pris. 
9% 
