26 
Legemes Varmefylde, Varmeledning og Hurtigheden, med hvilken 
dets enkelte Dele bevæges, i Betragtning. Følsomhedscoefficien- 
ten bliver derfor i saadanne Tilfælde forskjellig for hvert enkelt 
Tilfælde; den er mindre for Thermometret i rolig end i bevæget 
Luft, betydeligt mindre i en Vædske end i Luften. 
Følsomhedscoefficienien lader sig let i hvert enkelt Tilfælde 
bestemme; thi ifølge Newtons Afkjølingslov haves, idet y er For- 
skjellen imellem Thermometrets og det omgivende Legemes 
Varmegrad, a Afkjølingscoefficienten (Følsomhedscoefficienten) og 
æ Tiden: : 
— dy = ayda (1) 
hvoraf da ved Integration findes det bekjendte Udtryk 
vy— Ne er (2) 
idet N er Værdien af y for x—= 0. "Da N, y og æ kunne be- 
stemmes ved Forsøg, kan altsaa a eller Følsomhedscoefficienten 
beregnes. 
Forsøgene til Bestemmelsen af a bleve anstillede paa føl- 
gende Maade. Et Thermometer, hvis Varmegrad iagttoges, blev 
i et givet Øieblik stukket ned i Vædsken i et af mine Calori- 
metre, der indeholdt Vand af en anden Varmegrad end Ther- 
mometrets; Vandet blev holdt i Bevægelse ved en Rører; Thermo- 
metrets Varmegrad og Tiden bestemtes. Et Thermometer, hvis 
Varmegrad zæ var 187,0, bragtes ned i Calorimetret, hvis Varme- 
grad, 7, var 247 35; efter 5 Secunder var Thermometrets Varme- 
grad 237,0. Man har altsaa 
UNR DAS 35 RÅ BEG SB ES5) 
== 24335 5—82 350 11435: 
Da ifølge ovenstaaende 
log N — log y 
ou 
æ log e i 
erholdes ved Indsætning af de fundne Værdier, idet zx —= 5, 
i a"=—="0,308, 
hvilken Værdi altsaa gjælder for Tiden udtrykt i Secunder. 
Jeg skal her kun anføre en Række Bestemmelser med det 
samme Thermometer for at vise, hvor stor Overensstemmelse 
