30 
efterat Maximum er passeret. Men da er dets Varmegrad høiere 
end Vædskens, og det gjælder altsaa om at kjende denne Diffe- 
rens. 
Denne Differens y — y' naaer sit Maximum for 
l.a— I. a' 
for hvilken Værdi Curven har et Inflexionspunkt, og Forskjellen 
er da 
aa! 
aa, Va—a' a! É 
vv =N() FA (6) 
Sættessiydenne-Formelta =78 6 os o=o daner 
y—y' — 0;00054 77. 
Altsaa selv for en Værdi af 7” = 102%, hvorved Vædsken afkjøles 
09,1 hvert Minut, kun 0?2,0054, hvilken Størrelse i de allerfleste 
Tilfælde ikke vil kunne have nogen væsenlig Indflydelse paa Re- 
sultatet, idet den i Reglen kun vil beløbe sig til ”/e Promille af 
Resultatet. 
Man kan altsaa ved calorimetriske Forsøg uden 
at begaae nogen mærkelig Feil antage Thermometrets 
Angivelser overensstemmende med Vædskens Varme- 
grad, selv om denne forandrer sig, naar Vædsken kun 
holdes i stadig Bevægelse. 
Naar man derimod skal maale Varmegraden af Luft, som 
ikke holdes i stadig Bevægelse, kan der ved en jevn Forandring 
i Luftens Varmegrad vise sig en ret kjendelig Forskjel imellem 
Thermometrets Angivelser og Luftens sande Varmegrad; thi 
Coefficienten er som ovenfor anført i dette Tilfælde 80 Gange 
saa lille, og vilde i ovennævnte Tilfælde give en Forskjel af 09,4. 
Da dette Forhold muligt kunde have nogen praktisk Betydning,. 
bestemte” jeg Følsomhedscoefficienten for nogle Thermometre af 
meget forskjellige Dimensioner. Da Detaillen af Forsøgene ikke 
kan have Interesse, meddeles her kun selve Coefficienten 
og Dimensionen af Kviksølvbeholderne, nemlig Diametren d og, 
forsaavidt Beholderen er cylindrisk, Længden e. 
