44 
Huller ved «Philosophumena», der blandt Andet ydede den For- 
deel fremfor Irenæus, at medens denne pleier at gjengive Gno- 
stikernes Læresætninger saaledes, at man ikke altid veed, hvorvidt 
han gjengiver Gnostikernes Tanker med deres egne Ord eller 
med sine, citerer Hippolytus") deres Anskuelser efter deres 
egne Skrifter; og medens Irenæus meget ofte ikke angiver, paa 
hvilke Bibelsteder de støttede deres Paastande og paa hvilken 
Maade de citerede hine, meddeler Hippolytus saavel Bibelstederne 
som de af Gnostikerne ved denne Leilighed brugte Anførelses- 
formler. 
I 7de Bog af «Philosophumena» gives nu en Fremstilling 
af Basilides' og hans Tilhængeres System. Ved denne 
Leilighed anføres en Mængde Skriftsteder saavel af det Gamle 
som af det Nye Testamente, og blandt de sidste, to Steder af 
det johanneiske Evangelium, hvorpaa hiin Gnostiker skal 
have beraabt sig til Understøttelse for sin Lære. Da nu Basi- 
lides skal være fremtraadt og have forfattet sine Skrifter under 
Keiserne Trajan (98—117 eft. Chr.) og Hadrian (117—138), maa 
den Omstændighed, at han kjendte og benyttede vort fjerde 
kanoniske Evangelium, synes tilstrækkelig til at gjendrive Paa- 
standen om, at dette Evangelium først skulde være affattet efter 
Midten af det Zdet Aarhundrede. 
Imidlertid kunde der jo opkastes Tvivl om, hvorvidt Basilides" 
Optræden er at ansætte saa nær den apostoliske Tid; fremdeles, 
om de paaberaabte Citationer af Johannes-Evangeliet virkelig ere 
Citationer af dette og ikke af noget andet Skrift; thi ved Ci- 
tationerne anføres der ikke Navn enten paa Skrift eller Forfatter, 
hvorfra de ere tagne, men der bruges følgende Formler: «dette 
er det, som er sagt» — «som der er skrevet» — «dette er det, 
som er skrevet i Evangelierne» — »dette er det, som siges i 
7) Saaledes ville vi for Kortheds Skyld betegne Forfatteren til Philosophu- 
mena, om endogsaa det ikke skulde være fuldkomment sikkert, at den 
berømte Biskop i Portus skulde være Værkets Forfatter. 
