61 
i Tiden mellem 225 og 250, og som påa Grund af sit fortroe- 
lige Bekjendtskab med den romerske Kirkes Forhold maa antages 
at have opholdt sig i Rom eller i Omegnen af Rom, hvor 
han maatte have ønskelig Leilighed til at kjende de vigtigste 
Hæretikeres Skrifter, ved Fremstillingen af den basilidianske 
Lære navnlig har benyttet Sectstifterens Hovedværk ? 
Nei, indvendes der (af Hilgenfeld, Theol. Jahrbb. 1856. 
S. 786—821, Scholten, Die åltesten Zeugnisse, S. 66, og af 
Andre); thi Basilides' System i «Philosophumena» stemmer ikke 
overeens med denne Gnostikers Tanker, saaledes som vi kjende 
dem fra ældre Kilder, fornemmeligen Irenæus, Clemens Alex. og 
Pseudo - Tertullian (adversus omnes hæreses); heraf følger, at 
Hippolyt i «Philosophumena» har laant sin Beretning over Basi- 
lides fra sildigere Basilidianer, og at altsaa hans Citationer ikke 
kunne gjælde som Citationer af Basilides' egne Skrifter». Men 
det er langtfra, at de Lærde"), som have nøiere indladt sig paa 
Sammenligningen mellem de forskjellige Fremstiliinger af Basi- 
lides' Lære, der findes meddeelte os deels i «Philosophumena», 
deels i de ovenanførte Kirkefædres Skrifter, ere enige i at ind- 
rømme en større Uovereensstemmelse mellem dem, end den, 
der finder sin Forklaring- i de forskjellige Øiemed, i hvilke hine 
Fremstillinger bleve meddeelte, medens de hver paa sin Maade 
indeholde Bidrag til at udfylde og oplyse hinanden indbyrdes. 
Naar det saaledes var Hippolyt magtpaaliggende at eftervise de 
gnostiske Hæresiers Udspring, var det Irenæus” Hovedinteresse 
at vise deres Usandhed. Derfor kunde Adskilligt træde frem i 
Forgrunden hos den Ene, hvad der hos den Anden ikke syntes 
1) Foruden de allerede tidligere nævnte Forfattere, slg. W. Moller, Die 
Geschichte der Kosmologie der griechischen Kirche bis auf Origines, mit 
Specialuntersuchungen uber die gnostischen System, Halle 1860. R. A. 
Lipsius, Der Gnosticismus, sein Wesen, Ursprung und Entwickelungs- 
gang, i Ersch u. Gruber, Allg. Encycl. Art. Gnosticismus, særskilt Aftryk, 
Leipzig 1860. A. Hilgenfeld, Der Gnosticismus und die Philosophu- 
mena i hans Tidsskr. 1862 S,400—464. Endelig s. Baur, Kirchengesch. 
(1860) I, 204—213. 
