— 11 — 



delos i närheten af SOrde graden fann jag i Augusti 

 manad marken näsfan snöfri och Öfver allt betäckt af 

 vegetation. Noggranna undersökningar skulle sanno- 

 likt också visa att snögränsen på södra Spitsbergen 

 ligger ganska högt öfver liafvet.*) Norra Spitsbergens 

 Hora är ej obetydligt fattigare än det södras, ett för- 

 hållande, hvilket häntyder på samma olikhet i klimat, 

 som redan angifves af jöklarne och snöfälten, hvilka 

 utgöra en vigtig och icke obearbetad del utaf frågan om 

 Spitsbergens fysiska beskaffenhet. 



Medan hittills af Europas jöklar nästan endast 

 de Sweifziska blifvit föremål för noggranna undersök- 

 ningar (om man undantager J. D. Forbes' studier öf- 

 ver Jostedals-bräen i Norrige **) och till och med de 

 mägtiga jöklarne på Island knappt blifvit undersökta se- 

 dan de för nära ett sekel sedan besöktes af Oljejfsen" 

 och PovELSEN, hafva deremot Spitsbergens jöklar blif- 



*) DuHOCHKU anser (i p. 12 citerade arb ) snö<>ri'm9en norr om 7 8** 

 N. Lat. sänka sig' än(ia till liafsvtaii ocli söder derorn sa smiiiiin- 

 {jom höja sig, till den vid Beeren Mand (7 i^ 30') uppnått 180 

 meters höjd öfver hafvet. Med skiil anser dock leop. v. 

 BUCH denna beräkning allt för låg och sätter snögränsen 

 vid Beeren-Island dubbelt liögre, en beriikning, hvilken också 

 södra Spitsbergens vegetation närnuue tyckes bestyrk». 



") Forbes, Norwegen und seine Gletscher, iibers v. Zuchol», 

 Leipz. 185 5, p. 14 2, f. 



