38 A. BIytt. 



tidernes forskjellige længde, antog vi, at den gjennemsnitlige 

 daglige vindstyrke i vinterhalvåret var den samme, enten vinte- 

 ren faldt i solnære eller solfjerne. Afkjølingen spiller den 

 vigtigste rolle om vinteren, og hver vinternats længde er den 

 samme, enten jorden er i solnære eller solfjerne. Har solens 

 afstand indflydelse, må afkjølingen og den midlere vindstyrke, 

 når vinteren falder i solfjerne, endog blive større. Vi antog 

 a'h' = ak, medens a'k' i virkeligheden rimeligvis er större 

 end ah. 



Vi har også antaget sommerens midlere daglige vindstyrke 

 at være den samme i solnære og solfjerne, hvilket heller ikke 

 kan være aldeles rigtigt. Thi summen af den solvarme, som 

 en halvkugle modtager i sit sommerhalvår, er den samme til 

 alle tider, enten sommeren falder i solnære eller solfjerne. Og 

 dersom det er solvarmen, som spiller hovedrollen om sommeren, 

 må den midlere daglige vindstyrke således blive noget svagere, 

 når sommeren falder i solfjerne og sommerdagenes antal er 



k' 

 større. Istedenfor at sætte k = k' og^= ß = 1, må vi altså 



k' 

 sandsynlig vis sætte k' :> k og v eller ß >■ 1. 



Nogen ligefrem beregning af den indflydelse, som jevn- 

 døgnspunkternes forskyvning i virkeligheden har på klimatet, 

 lader sig ikke udføre, fordi vi ikke kjeuder værdierneaf a' og /Ô, 

 men at denne indflydelse må blive større end den ovenfor bereg- 

 nede indflydelse af årstidernes forskjellige længde, sees af at 

 fc' > Ä;, /? > 1 og a'k' z> ak. 



Thi vi ser let, hvilken indflydelse dette må have på resul- 

 tatet af beregningen, ved at betragte formlerne 

 S'_—^ _ D[a'k' — fc) — d{ak — k') _ D a'k' — Dk — dak + d k' 

 '~S {D + ad)k (D + ad)k 



S'— S _ D{a'ß — 1) — d{ a — ß) ^ Da' ß — D — da -^ dß 

 S ~ D + ad D+ad 



