76 Amund Helland. 



søiler. Vi vil ved den mikroskopiske undersøgelse adskille 

 disse to arter af forekomster. Forekomsten afpalagonittufFen, 

 dens forhold til basaltformationen, dens mægtighed o. s. v. 

 er omtalt i afhandlingen »Om Islands Geologi.« 



Her hidsættes en beskrivelse af disse tuffers beskafFen- 

 hed fra forskjellige egne af Island. 



Af de tuffe, der danner hele fjeld og store sammenhæn- 

 gende landstrækninger, er nogle præparater undersøgte. 



Palagonittuf fra Krafla bestaar af større og mindre styk- 

 ker af en tachylitglas, der er lysebrun, som bliver let gjen- 

 nemsigtig, indeholder talrige blærerum, der i enkelte stykker 

 er udtrukne i længden. Krystaller udskilte i glasset er ikke 

 hyppige, dog forekommer nu og da krystaller af plagioklas 

 samt olivin. Glaskornene, der sammensætter tuffen, er kan- 

 tede, af forskjellige størrelser, undertiden op til flere mm 

 lange. De større korn er frisk og uforandret glas, men de 

 mindre, der ligger i mellemrummene mellem de større, 

 ligesom kanterne af de større korn har undergaaet en om- 

 dannelse, idet der i mellemrummene mellem glasbiterne tin- 

 des et kornet gulbrunt omdannelsesprodukt, der synes at 

 sammenkitte de enkelte korn. 



Palogonittuf fra Hafrsey har en mere kompliceret sam- 

 mensætning af glaskorn og slakkekorn af forskjellig beskaf- 

 fenhed. Først korn af lysebrun tachylitglas med blærerum, 

 men uden krystallinske udskilninger. Langs kanterne og 

 omkredsen af blærerummene i tachylitglasset ligger et gul- 

 brunt omdannelsesprodukt, der virker paa polariseret lys. 

 Videre forekommer korn af tachylitglas, men med talrige 

 udskilte plagioklaskrystaller. Fremdeles optræder næsten 

 impellucide slakkekorn med talrige vandklare plagioklas- 

 krystaller og endelig korn, der viser sig at være anamesit, 

 bestaaende af plagioklas, augit, olivin med helt igjennem 

 krysallinsk kornet struktur. 



De kantede korn af trachylitglasset er som netop berørt 



