Studier over Islands petrografi og geologi. Hl 



viser sig at være gjennemhuUet af kratere som et sold. 

 Ved Laæas udløb af Mvvatn ligger ogsaa kratere, og det 

 synes saare rimeligt at antage, at det er disse, som har ud- 

 sendt det lange Laxdrhraun, der strækker sig ned gjennem 

 hele Laæårdalr ifra Myvatn ned mod havet, en længde paa 

 50 kilometer. Mange af disse kratere har endnu udmærket 

 beraret kraterformen, andre er sunkne sammen; de er af 

 ringe høide og i regelen af smaa dimensioner. Jeg antager, 

 at der fra Vindbelgjarfjall kan tælles mindst 150 kratere. 



Miklaei/, en ø af uregelmæssig form, græsbegroet, lig- 

 gende sydøstligt i Mvvatn, viste sig at beståa udelukkende 

 af krater i krater, de fleste af smaa dimensioner. Selve kra- 

 terne er som sædvanligt udkastede slakker. Toppen af øen, 

 den høieste rand af et krater, fandtes at ligge 64 fod over 

 Myvatn« 



En anden nærliggende ø Hrutey synes ogsaa at beståa 

 af lignende kratere. Opbygget af krater i krater er ogsaa 

 store dele af det faste land omkring Myvatn, der hvor ikke 

 selve lavaen danner våndets sider. Saaledes ved Gardr, nær 

 Skutustadir og flere steder er kraterne talrige. 



Et par kratere i Myvatns omegn udmærker sig ved gan- 

 ske overordentlige dimensioner for islandske kratere at være. 

 Særdeles iøinefaldende er i omegnen af Myvatn Hverfjall, 

 der ligger ca. 1447 fod over havet, 491 fod over Myvatn; det 

 danner en overordentlig stor skaal, er helt cirkelformet og 

 randen sammenhængende, saa at man skulde vente at træffe 

 en indsø indenfor samme. Men da fj eldet bestaar af løse 

 masser, saa finder våndet vei ned gjennem disse, og den in- 

 dre skaal er tom. 



Endnu større dimensioner har det krater, som benævnes 

 Ketill, og som ligger omtrent 25 kilometer i ret linie SO. for 

 M v vatn og nær hvilke de svovlkilder, som benævnes Fremri- 

 navnar ligger. Toppen af dennne kraterrand ligger 3079 

 fod over havet, bunden 2811, saa at høiden op til øverste 



