Studier over Islands prerografi og geologi. |15 



lier, men giver ikke desto mindre et helt forskjelligt billede ; 

 de rektangulære plagioklaskrystaller, der udgjør hovedbe- 

 standdelen i bergarten, ordner sig i en mer eller mindre re- 

 gelmæssige strømme med udmærket mikrofluktuationsstruktur ; 

 augit og magnetj ernsten samt en kornet basis ligger imellem 

 plagioklaskrystallerne. Om olivin er tilstede, er det ialfald 

 meget sparsomt. 



Gammel lava fra Hekla, liggende under lavaen af 1845, 

 viser enkelte større krystaller af plagioklas, augit og olivin 

 paa 0.5 til 1 mm. længde; ellers bestaar stenen af en kry- 

 stallinsk kornet blanding af de ovenfor nævnte fire minera- 

 lier, der sammensætter Heklas lavaer samt en meget tilbage- 

 trængt, ved brune korn afglasset basis. Olivin er rigeligere 

 tilstede end i lavaen af 1845. 



Gammel lava fra Hekla, hvilken lava har flydt helt ned 

 til Tungnaa, bestaar ligeledes af plagioklas, augit, olivin og 

 magnetit med en mellem krystallerne liggende kornet basis. 

 Enkelte krystaller udmærker sig ved sine større dimensioner. 



Disse lavaer er samtlige fulde af blærerum, tunge, ba- 

 saltiske eller anamisitiske; trods deres i det hele ensartede 

 sammensæsning er udseendet under mikroskopet for- 

 skjelligt, dels paa grund af krystallernes dimensioner, dels 

 paa grund af bergartens struktur; der er enkelte præparater, 

 som i det hele er næsten krystallinsk kornede, men i andre 

 er en mikrofluidalstruktur udpræget. Som oftest er plagio- 

 klasen overveiende i forhold til augiten, men undertiden er 

 augiten overveiende; olivinen er tilstede i forskjellig mængde, 

 hvilket forklarer, at magnesiagehalten i analyser af Heklas 

 lavaer varierer fra 1.26 (lava af 1845 Damour) til 7.56 (gam- 

 mel lava ved f*jorså, Genth). 



De uhyre lavamasser, som i 1783 udsendtes fra Lakis 

 kraterrække, er ogsaa basalter, og fra forskjellige steder af 

 disse lange strømme er prøver undersøgte dels af slakkerne, 



8* 



