2jß Amund Helland. 



der danner kraterne, dels af lavaen i forskjellig afstand fra 

 udbrudsstedet. 



Slak af 1783 fra krater nær Laki viser i præparatet ma- 

 kroskopisk en teglstenrød farve. Under mikroskopet sees i 

 den af mange og store blærerum opfyldte slak en rød til 

 guldgul glas som hovedbestanddel, i hvilken krystaller af 

 plagioklas og augit forekommer udskilte. Den glas, som ud- 

 gjør hovedmassen af stenen, skinner paa mange steder igjen- 

 nem med en smuk rød, langs blærerummene guldgul farve, 

 men paa andre steder er den ugjennemsigtig. Plagio- 

 klasen er tilstede i større og mindre listeformede, rektangu- 

 lære og uregelmæssigt begrændsede krystaller og optræder 

 ligesom augiten i ikke ringe mængde. Magnetit synes ikke 

 at forekomme, ligesaalidt som olivin er paavist med sik- 

 kerhed. 



Lava ifra Laki, taget ved et krater nordostligt i rækken, 

 bestaar af plagioklas, augit og sparsomt olivin, porfyragtig 

 udskilte i større krystaller i en grundmasse, bestaaende af 

 mindre krystaller af de samme mineralier samt magnetit og 

 en mellem krystallerne indeklemt basis. 



Lava fra Lakis vestre strøm ved Bldgil bestaar af pla- 

 gioklas, augit og olivin i krystaller af forskjellige dimensio- 

 ner samt af en i kanterne med dyb brun farve gjennemskin- 

 nelig basis, der imidlertid som oftest er næsten ganske 

 ugjennemsigtig. 



Lava fra Lakis vestre strøm ved Skaptdrdalr. Større 

 og mindre krystaller af plagioklas og augit, sjelden olivin, 

 ligger i en med magnetitkrystaller opfyldt temmelig tilbage- 

 trængt brun glasbasis. 



Lava fra Lakis østre strøms sydligste ende, ikke langt 

 fra Hruni, viser en anamesitisk sammensætniug, idet kry- 

 staller af plagioklas, augit og olivin naar op til dimensioner 

 paa 1 mm. Imellem krystallerne ligger der en ved brune 

 korn afglasset basis, der oftest er ugjennemsigtig. 



