Studier over Islands petrografi og geologi. 117 



Omkring Lakis kratere gives der ogsaa lavastrømme, 

 der synes at skylde forhistoriske udbrud sin tilværelse. 

 En saadan ældre lava fra gammelt krater nær Lalci 

 viste en basaltisk sammensætning som lavaen af 1783, 

 idet større og mindre krystaller af plagioklas, augit, olivin 

 og magnetit med en kornet, tilbagetrængt basis sammensæt- 

 ter stenen. 



Ved Djupa, vest for Nupstaôr, ligger der en gammel 

 lavastrøm, som har flydt efter Djupas rende ; den ligner de 

 af Lakis kratere udsendte lavaer, idet større korn af olivin 

 er makroskopisk kj endelige, men blærerummene er begyndt 

 at beklædes med grønjord. Den viser sig under mikrosko- 

 pet at være en basalt med enkelte større krystaller af pla- 

 gioklas og augit samt olivin, liggende i en grundmasse, be- 

 staaende af de samme mineralier og en kornet basis. 



Gammel lava fra Almannagjå ved t^ingvellir er en vak- 

 ker, temmelig storkornet bergart, Plagioklas, augit, olivin 

 samt magnetit optræder i større krystallinske stykker, hvor- 

 hos ogsaa en indkilet, tilbagetrængt basis forekommer. Oli- 

 vin er rigeligt tilstede, og omdannelsen til se»pentin synes 

 paabegyndt, idet olivinen langs kanterne og efter spring har 

 faaet en rødgul farve. 



Vi kommer nu til de lavaer, dels gamle dels unge, som 

 ligger omkring Myvatn. 



Lava fra BeyJcjahlid, udsendt 1729 fra Leirhntikr, ligner i 

 det hele lavaen fra Laki. Større og mindre krystaller af 

 plagioklas, augit, nu og da olivin tilligemed en indeklemt 

 ved korn af glasset basis sammensætter bergarten. 



Gammel lava øst for Myvatn ved Grjotagja er anamesi- 

 tisk, olivin er rigeligt tilstede og omdannelsen til serpentin 

 antydet ved en gulbrun farve. En basis afglasset ved smaa 

 korn og krystalliter er tilstede. 



Gammel lava fra Geirastaôîr, fra Laxårhraun, den gamle 

 lavastrøm, som har flydt fra Myvatns omgivelser og helt til 



