Studier over Islands petrografi og geologi. 149 



findes her henved halvhundrede større og mindre kilder, af 

 hvilke Geysirog Strokkr sender sine vandmasser høiest i vei- 

 ret. Theorien for de kemiske processer ved geysir samt 

 theorierne for kildens bygning og for dens eruptioner er 

 omtalt i det foregaaende, saaledes som Bunsen har udviklet 

 disse. Desværre indtræder nu eruptionerne kun sjelden, der 

 gaar ofte sex ugen hen, og man ser derfor, at medens de 

 ældre iagttagere har havt anledning til at iagttage udbru- 

 dene gjentagne gange, saa har mange af os, som har reist 

 i senere aar, ikke faaet se nogen eruption. 



Geysir ligger, som berørt, ])aa en kraterformet høi af 

 kiselsinter, omkring 20 fod høi; bækkenet eller skaalen, som 

 ligger inde i den koniske høi af kiselsinter, er 54 fod i dia- 

 meter, røret, som gaar ned, er 9^ fod i diameter, men dyb- 

 den angives forskjelligt, omkring 70 fod. Bækkenet er næ- 

 sten stadig fyldt ined klart vand, men efter eruptionerne 

 tømmes bækkenet, og våndet synker et stykke ned i røret. 



Strokkr, der ligger i ringe afstand, kun nogle hundrede 

 skridt fra Geysir, er næst denne den bekjendteste af kil- 

 derne ved Haukadalr. Strokkr betyder smørkjærnen og har 

 øiensynlig faaet navnet af sin form. Denne er nemlig for- 

 skjellig fra Geysirs; man ser ved Strokkr kun et cylinderisk 

 hul, i hvilket våndet stadigt koger og fræser nogle meter 

 under aabningen. Strokkrs rør er ikke saa regelmæssigt 

 cylinderisk som Geysirs, men det kniber sig sammen ned- 

 over. Det naar et dyb af 43 fod og er ved mundingen 7V'2 

 fod. Strokkr har intet særskilt afløb, da våndet staar flere 

 meter dybt i røret, men vandmasserne udtømmes ved erup- 

 tionerne. Efter Bunsens maalinger er den laveste trange 

 del af Strokkrs tragt fyldt med en optrængende damp- 

 straale af omtrent 115 graders temperatur, og det i den øvre 

 del af fragten værende vand holdes i stadig kog ved denne 

 dampstraale. Men den kraft, som betinger de store eruptio- 

 ner, maa have sit sæde i de dybere liggende, for maalinger 



