216 S. A. Sexe. 



finde Roden, naar Potentsen og Rodexponenten er givet. Den 

 første af disse Opgaver kommer ud paa det samme som : At 



finde Produktet af et under \j±:Aj eller \j±Aj hørende 

 Sæt identiske Faktorer, naar den enkelte Faktor og disses An- 

 tal er givet, medens den anden Opgave kommer ud paa det 



samme som : At finde den enkelte Faktor i et under \J±äJ eller 



/' n -v n 



(Fl)" 



hørende Sæt idensiske Faktorer, naar Sættets Produkt 

 og Antallet af dets Faktorer er givet. Hermed analoge Opgaver 

 kan man opstille med Hensyn til hvilketsomhelst af de Faktor- 



sæt, som høre under \^|dt J.^ og \jzizAj . Og hvis man vil 

 udvide Begrebsomfanget af de Kunstord, som ere vedtagne 



(n N n / ^ "N'" 



V -åz ÄJ og yVz^AJ hørende Faktorsæts 



Vedkommende saaledes, at de kunne høve for ethvert under 

 \j±:.AJ og \^zL.aJ forekommende Sæt, saa raaa det hede: 



En Potents er et Produkt af et Sæt numerisk ligestore 

 Faktorer (hvad enten alle disse have samme Fortegn eller 

 ikke), en Rod er den Talværdi, som optræder i enhver af 

 disse Faktorer. Antallet af Sættets Faktorer kaldes Potents- 

 exponent, naar Roden er givet og Potentsen søges, Rodexpo- 

 nent, naar Potentsen er givet, og Roden søges. Den Opera- 

 tion, formedelst hvilken man finder Potentsen eller Produktet 

 af et givet Sæt numerisk ligestore Faktorer, kaldes Potent- 

 sation eller Ophøielse af Roden, medens den Operation, hvor- 

 ved man finder Roden i et Sæt numerisk ligestore Faktorer, 

 naar man kjender dets Produkt, Faktorernes Antal, samt 

 P^ølgerækken af disses Fortegn, kaldes Roduddragning. Man 

 faar saaledes Potentsation og Potents baade af Rod med kon- 

 stant Fortegn, og af Rod med foranderligt Fortegn, og saa- 

 mange Afændringer af Potentsation, som der gives forskjel- 



