Norske ertsforekomster. 235 



stykke, som er ca, 300 m. langt og ca 150 m. bredt; ca. 15 

 kilom. V. for Hurdaleus kirke er et brudstykke af længde og 

 bredde oppe i dagen ca. 1 — 2 kilom. Det sees heraf, at der, 

 med hensyn til dimensionerne, er gradvise overgange mellem 

 de ordinære, smaa brudstykker og det store, her omhandlede 

 skiferfelt, bvoraf fremgaar, at det i og for sig ikke er nogen 

 umulighed, at vort felt kun er et løsrevet flag. 



Det viser sig meget jævnlig, f. ex. ved Oslo, ved Slem- 

 mestad og Nersnæs i Røken, ved Feiring kirke pr. Mjøsen, 

 at direkte fra dybet stammende eruptiver har trængt sig frenâ 

 mellem det faste grundfjeld paa den ene side og de løse, 

 siluriske skifere paa den anden — et forhold, som ikke kan 

 forklares paa anden maade, end at modstanden mod erup- 

 tivens fremtrængen var mindst ved selve grænsen. I analogi 

 bermed er det sandsynligt, at den smale granitgang, som ad- 

 skiller de siluriske skifere i vort felt fra grundfjeldet, ogsaa 

 er kommet direkte op fra dybet, og at den ikke kun er ble- 

 ven tilfældig injiceret fra siden. Hvis det sidste skulde være 

 tilfælde, maatte man antage, at granitgangen skulde adskille 

 etage 4 i skiferfeltet fra de direkte under samme hørende 

 etager, altsaa fra etage 3, 2 (og 1), idet disse neppe kunde 

 være blevne aldeles opslugte af en liden, fra siden injiceret 

 gang, men vi finder dog, at graniten deler mellem grund- 

 fjeldet paa den ene side og etage 4 paa den anden. 



Paa flere steder paa O.-siden af skiferfeltet kan man i 

 de steile fjeldvægge direkte iagttage granitens forhold til 

 silurfeitet; profilerne viser altid, at graniten paa dybet stik- 

 ker ind under siluren, paa samme maade som f. ex. ved 

 Narverud grübe, se profil, fig. 3; ikke noget sted sees gra- 

 niten som dække at bvile paa siluren. 



Inde i silurfeitet er skiferen foldet om axelinjer, hvis 

 retning er ONO.-VSV. eller 0. 35° til N.-V. 35° til S. I 

 feltets søndre del har man kun en enkelt mulde, i den nordre 

 del derimod to mulder, forbundne ved en sadel, se profilræk- 



