256 I- H. L Vogt. 



Drammens-forekomsterne), er skiferen gaaet over til granat, 

 som kan være mere eller mindre krystallinsk udviklet. Hvor 

 ertsen trængte frem i nogenlunde ren kalksten (som f. ex. 

 ved Aamundrud og et sted ved Røkeberg), har vi nu for os 

 en ren marmor. En mængde forekomster (deriblandt de fleste 

 i Skreifeltet) optræder inde i vanlig lerskifer (kiselsyre-rig), 

 og makroskopisk kan paa disse steder sees^ at ertsen er blan- 

 det med hornblende og glimmer, hyppig desuden med gra- 

 nat. Inde i etage 2 har vi flere skjærp eller smaa gruber 

 (2 skjærp V. for Feiring kirke samt en liden grübe ved 

 Erpestad, Hakedal); alunskiferen er her, som ellers, gaaet 

 over til chiastolitskifer. 



En detailleret granskning, baseret paa chemisk-petrogra- 

 fiske undersøgelser, af disse forholde har, som allerede berørt, 

 ligget udenfor min plan; det er en opgave, som kun kan 

 studeres i forbindelse med hele silur-systemets metamorfose. 



Der er efter denne fremstilling to aldeles forskjellige 

 faktorer, som er de principielt bestemmende for metamor- 

 fosens grad, nemlig afstanden mellem vedkommende punkt 

 og granitgrænsen paa den ene side og den forhaanden- 

 værende ertsmasse paa den anden; desuden har tilfældige, 

 lokale omstændigheder ogsaa ofte spillet en vis rolle. For 

 nøjere at paavise disse forholde skal vi gjennemgaa en del 

 exempler: Intetsteds i det hele silur-territorium er, saavidt 

 vides, skiferen saa stærkt forhærdet som ved Narverud grübe ; 

 gründen hertil maa være at søge deri, at de to principielle 

 faktorer ved denne lokalitet har kunnet optræde med saa 

 stærk intensitet som mulig, idet for det første det ertsførende 

 lag direkte hviler paa selve graniten, afstanden fra samme 

 er altsaa saa liden som mulig, og idet dernæst ertslejet har 

 stor udstrækning og mægtighed samtidig med, at malmens 

 jerngehalt er relativ stor. Ved Røkeberg (Krambodal), som 

 ligger i nogle m,s afstand fra grænsen, og som ogsaa førte 

 temmelig meget erts (gruben først nedlagt i 1866), er skife- 



