Norske ertsforekomster. 273 



mængder af stærkt svovlbundne mineraler. En forbindelse, 

 som med lethed har kunnet afgive surstof, maa overalt eller 

 i regelen have været tilstede. Det er enkelt og naturligt at 

 antage, at vore metaller optraadte som clorider eller fluori- 

 der; vi ved nemlig for det første, at netop disse forbindelser 

 altid optræder ved de moderne lavaer, og dernæst, at de med 

 vor ertsgruppe saa analoge tinsten-forekomster kan forklares 

 ved at forudsætte emanationer af haloider^). Endvidere maa 

 der altid have været noget HgO tilstede og rimeligvis større 

 eller mindre mængder af HgS. — I de forskjellige ertsdistrikter 

 existerede der et vekslende forhold mellem de enkelte ele- 

 menter; som vore karter viser, omgiver graniten sig nemlig 

 paa de fleste steder med nogenlunde rene jernertser, i enkelte 

 distrikter (ved Gjellebæk i Lierdalen, i feltet Grorud-Alun- 

 sjøen og muligens feltet Brotshoug-Stefferud(?)) derimod med 

 forekomster, der fortrinsvis fører kobberertser. Vi kan altsaa 

 i mineralogisk henseende dele de til graniten bundne fore- 

 komster i erts-grupper; noget aldeles lignende kan gjøres 

 med den Thelemark-Sæterdalske ertsformation, se herom 

 senere. 



At vore metalforbindelser, rimeligvis ledsagende det i 

 overhedet tilstand existerende vand, har optraadt meget hyp- 

 pig og ikke kun paa enkelte, tilfældige lokaliteter, ledes vi 

 for det første til at antage af den rent theoretiske baggrund, 

 idet der, som tidligere berørt, hersker en meget intim for- 

 bindelse mellem de to slags produkter, som følges ad ved de 

 eruptive udbrud ; dernæst kan vi uden videre aflæse det af 

 vore karter, idet disse viser, at der overalt langs granitgræn- 

 sen ligger en mængde gruber og skjærp. Tager vi f. ex. for 

 os grænselinjen mellem granit og silur, grundfjeld m. m. paa 

 stykket Skreikampen— Eidsvold— Nitedal — Kristiania— Dram- 

 men (af samlet længde ca. 120 kilom.), saa finder vi, at der 



^) Cfr. Baubrée: Géologie expérimentale. 



Archiv for Mathematik og Naturvidenakab. 9 B. 18 



Trykt den 23de Mai 1884. 



