Norske ertsforekonister. 289 



gange. Aldeles analoge forekomster, samtlige vistnok højst 

 ubetydelige, har jeg seet paa flere steder i Røken (ved Ners- 

 næs-kysten) og Asker; grønstengangene sætter her gjennem 

 undersilur. — Fra grundfjeldet kjendes følgende forekomster: 

 8kjærp lidt N. for Stathelle, paa vestsiden af Skiensfjorden; 

 en grønstengang (mægtighed 0.5 m.) skjærer gjennem gnei- 

 sens skikter og omgiver sig paa begge sider med uregel- 

 mæssige kvartsgange, der fører zinkblende og blyglans; 

 gangene gaar fortrinsvis netop paa grænsen mellem grøu- 

 stengangen og gneisen. Aldeles lignende forekomst findes 

 10—12 kilom. længere i S., nemlig ved Tangvold pr. Lange- 

 sund. I Balkeaasen paa 0. Thoten er der flere skjærp; 

 kobberkis med svovlkis optræder i vel markerede kvarts- 

 gange, som dels gaar paa grænsen mellem en smal grønsten- 

 gang og den tilstødende gneis, dels gjennemkrydser de nævnte 

 bergarter^). — Vardeaasen skjærp (mellem Hakedal og Gjer- 

 drum): blyglans (efter opgivende sølvrig), zinkblende m. m. i 

 kvartsgange paa siden af en smal grønstengang, som snitter 

 op gjennem den yngre Kristiania-granit. 



I forbindelse hermed vil vi omtale vismuthglans-fore- 

 komsten paa S. Sandø, Hvaløerne'-), hvilken ogsaa optræder 

 i granit, nemlig i Smaalens-graniten ; ertsbringeren her hører 

 ikke med til den egentlige grønsten-gruppe, men til Holme- 

 strands augitporfyr (olivindiabas-porfyrit med glasbasis). 

 Parallelt med den eruptive gang gaar der en del smale 

 kvarts-flusspath-gange, som fører vismuthglans, svovlkis m. m* 



S olvforekomsten paa Hise pr. Arendal (se kart, fig. 16). 

 Ved Stølsvig i nærheden af Hisø kirke findes en højst ejen- 



^) Se Indberetn. til den geol unders, om rejser sommeren 1882, Nyt mag. 



f. natur v. 1883. 

 -) Se Nyt mag f. naturv. '880. 



Archiv for Mathematik og Naturvidenskab. 9 B 19 



Trykt den 23de Mai :8S-J. 



