Til belysning? af cellernes former. 353 



TD 



kantede prismes grundflade, hvoraf det er en del, altså ^; 

 R udtrykt med den mindre radius er — ^ — , altså ^ = 



2 3' 

 R 



2(1+1/3) ~—' - — 2 ^ 



^ m Tkb)^^ '''^WW% 1/ ?>n 



3 3 ^'"'-y 18(1 +|/3) 



oe: når r = r^\/ ^-^^= indsættes, så fåes 



-ni/ 



6(1+1/3)* 



For yderlagenes vedkommende blir prismerestens høide 

 Hg det hele prismes høide før tilskjærpningen minus -. , som 



V] 



er lig rk 1/ ^-7^ , og for det centrale lags vedkom- 



24(1 + |/3) 



TD 



mende det hele prismes høide før tilskjærpningen minus ^ 



^^ '■'1^6(1 r 1/3) 



Eæempelx Kuglerne har 5 cm. radius; lagenes samlede 

 tykkelse er 27,3o cm., altså hvert af de tre prismer 9,io cm. 

 i høide; den i prismegrundfladen indskrevne cirkels radius 

 3,79 cm.; den omskrevne radius 4,37 cm.; yderlagenes prisme- 

 stump 8,01 cm.; de midtre lags 7 cm. 



3) Ligelig sammentrykning. 



Da her alle polyëdrets flader skal stå lige langt fra et 

 punkt inde i samme, så fåes for det midtre lags vedkom- 

 mende regulære sexkantede prismer magen til dem, man fik, 

 når kuglerne i et lag trykkedes ligeligt sammen i den trian- 

 gulære orden. Den hele forskjel består i, at prismet ligger 



Archiv for Mathematik og Naturvidenskab. 9 B. Ào 



Trykt den 13de Juni 1884. 



