Til belysning af cellernes former. 365 



forhen (p. 345) vist. Når prismets grundflade udtrykkes 

 med r^ så får man: 



^ ^Kc^TWTk^^^-^I/i 



2(1/3 + 21/2) ^ I/3+2K2' 



Den større radius eller siden er udtrykt med den mindre 

 adius lig f^KS, altså: 



^-*'->l/ i/«-r..^ô >^g-^'-^K 



Stt 



I/3 + 2K2 ^ 9(1/3+21/2) 



= ^'"' 1^3(1/3 + 21/ 2)* 

 Høiden af hvert enkelt af de tre prismer, hvori det op- 

 rindelige prisme kan deles, er |*'k(l + 2|/ §). Rhombens længste 



diagonal er 2r = 2rA/ r — — ; rhombens korte diago- 



^ ^1/3 + 21/2' ^ 



nal er ±. = 2rÅ/ , , ^ , _ : ]/2 = 2rl/ —^ ^ 



K2 *^ I/3 + 2I/2 ^ 2(1/3 + 21/2) 



Exempel: Det af tre kugler dannede prisme har i høide 

 26,30 cm., og en side på 4,7i cm.; de tre prismer har hver 

 høiden 8,77 cm., som repræsenterer den længste sidekant i det 

 i den ene ende tilspidsede prisme; den mindste sidekant er 

 R\/ ^^2 d. e. 1,65 cm. kortere ; den lange diagonal i rhomben 

 er 8,09 cm., den korte 5,74 cm. Alt under forudsætning af at 

 kuglens radius er 5 cm. Midtlagets prismestumper vil da 

 blive 8,77 •+• 3,30 = 5,40 cm. 



