368 J- 0. Hennum. 



<?. i den tetraëdriske orden af trekantede rhombedode- 

 kaederhjørner. 



Ved betragtning af de polyëdrer, hvis tilbliven vi i det 

 foregående har været vidne til, falder det naturligt at inddele 

 deres overflade i zoner; ti de kan alle opfattes som firkan- 

 tede eller sexkantede prismer, der i hver ende har en afslut- 

 ning, som enten er plan eller hvæsset til på en eller anden 

 made. Zonerne blir følgelig tre; den, som danner prismets 

 midte, vil vi kalde ækvatorialzonen og dem, der tilhører en- 

 derne, polarzonerne, Ækvatorialzonens form af hænger af den 

 horizontale orden i det lag, hvori polyëdret ligger, og da 

 denne enten er kvadratisk eller triangulær, vil ækvatorial- 

 zonen blive enten firkantet eller sexkantet prismatisk; polar- 

 zonerne derimod betinges m. h. t. sin form af det forhold, 

 hvori det ovenfor og nedenfor liggende lag står til polyëd- 

 rets eget lag d. v. s. til ordenen i vertikalretningen, og da 

 denne er tre slags, vil der også blive tre forskjelligt formede 

 polarzoner for hver af de to ækvatorialzoner. 



Når vi går ud fra, at ordenen i det ovenfor og nedenfor 

 liggende lag i vertikalretningen er den samme, og at poly- 

 ëdrerne er opståede ved en ligelig sammentrykning i alle ret- 

 ninger, får vi følgende former. 



Den rette regulære firkantede prismatiske ækvatorialzone 

 gir ved forening med de forskjellige slags polarzoner: 



1. tærningen med plane polarzoner 



2. det rette regulære sexkantede prisme, som ligger med 

 en kant horizontalt og har tagformet tilskjærpede polarzoner, 

 og endelig 



3. rhombedodekaëdret, hvis polarzoner danner af firkan- 

 tede hjørner, der begrænses af rhomber. 



