Til belysning af cellernes former. 369 



Af den rette regulære seœkantede prismatiske œkvatorial- 

 &one fåes sammen med de tre polarzouer; 



4. det vertikalstillede seækantede prisme, hvor polarzo- 

 nerne er plane; 



5. tessarakaidekaëdret, hvis ender tilskjærpes af et tag- 

 formet stykke med snubbede hjørner, og 



6. rhombedodekaédret med trekantede polarzoner begræn- 

 sede af tre rhomber. 



Men det er ikke noget iveien for, at det ovenfor og 

 nedenfor liggende lag i vertikalretningen kan være ordnet 

 forskjelligt i forhold til polyëdrets lag, og derved fremkom- 

 mer mange nye former, der kan opfattes som en kombina- 

 tion af to og to af de foregående inden samme gruppe eller 

 klarere udtrykt som prismer, hvis to polarzoner ikke er lige, 

 men forskjellige. Af disse kombinationsformer, som man 

 kunde kalde dem, har tre firkantet prismatisk ækvatorialzone 

 og andre tre sexkantet prismatisk ækvatorialzone. De første 

 slags polyëdrer afsluttes : 



7. i den ene ende med en plan og i den anden med 

 en tagformet polarzone, 



8. med en plan resp. firkantet tilspidset polarzone, som 

 dannes at' fire rhomber (d. e. et firkantet rhombedodekaëder- 

 hjørne), og 



9. tagfjrmet i den ene og med et firkantet rhombedode- 

 kaederhjørne i den anden ende. 



Den seækantet prismatiske ækvatorialzone ender: 



10. med et plan og en tagformet tilskjærpning med 

 sneiede hjørner (som tessarakaidekaëdret), 



11. med et plan og et tilspidset hjørne, der dannes af 

 tre rhomber (et trekantet rhombedodekaederhjørne), og 



12. med et trekantet rhombedodekaederhjørne i den ene 

 ende og tagformet med afsneiede hjørner i den anden. 



Hertil må endnu føies tre, som kan tænkes fremkomne 

 ved, at man deler det liggende sexkantede prisme, tessara- 



Archiv for Mathematik og Naturvidenskab. 9 B. a^ 



Trykt den 27ck' -Juni :8S4. 



