Til belysning af cellernes former. 377 



grundfladens mindre radius, altså 2r; udtrykt med den større 

 radius R er den Él^S. Det specielle prisme af dette slags, 

 som vi her vil anvende, når vi gjør beregninger med tal, 

 er det, der har samme indhold som en kugle med 5 cm. 

 radius ; dets mindre radius r er da lig 4,2i cm. og dets større 

 B lig 4,87 cm. 



Man kan opskive dette prisme på fem forskjellige måder: 

 a. parallelt med grundfladen, b. parallelt en sideflade, c. pa- 

 rallelt en sidekant, d. parallelt en side i grundfladen, e. lodret 

 på et hjørne. 



a. Snit parallelt med grundfladen. Disse snit er alle- 

 sammen regulære seæhantede polygoner (fig. 28), som i stør- 

 relse er lig grundfladen; deres samlede tykkelse er prismets 

 høide 22}/ 3 eller 8,47 cm. 



h. Snit parallelt med en sideflade. Snittene er lutter 

 rektangler (fig. 31), hvor det ene par sider er lig prismets 

 høide Rl^S, mens det andet par først voxer fra R til 2R 

 og derpå aftar igjen til R] en sådan snitrække har den 

 samme tykkelse som grundfladens mindre diameter R}/S 

 eller 8,42 cm. Da sexkanten har tre par parallele side- 

 flader, så fåes også tre rækker med rektangler, hvis samlede 

 tykkelse er 3R]/S eller 25,26 cm. 



c. Snit parallelt med en sidekant. Man lægger et plan 

 gjennem to sidekanter, som står diametralt ligeoverfor hin- 

 anden; lodret på dette plan og parallelt med den ene 

 sidekant lægges snittene. De blir også her rektangler (fig, 

 29), hvis ene par sider er R]/"^?», og hvis andet par voxer 

 fra nul til i2]/3 og derpå igjen aftar til nul. De tre par 

 parallele sidekanter gir tre rækker snit; disse har hver en 

 tykkelse af 2R og tilsammen QR eller 29,22 cm. 



d. Snit parallelt en side i grundfladen. En side i den 

 ene grundflade forenes med en diametralt modstående side i 



