Til belysning af cellernes former. 379 



kes; naop blir da et kvadrat, og diagonalerne i et kvadrat 

 halverer hinanden. 



Tykkelsen af trapezsnittene er altså — j — eller 2,97 cm. 



2) Sænkes snitfladen, opstår seochantede snit, hvis ene 

 side er R, mens den med samme parallele side aftar fra 2i2 

 tiljR; to sider er i2J/ 1, og to acdre tiltar fra nul til JBI'' | 

 (fig. 30). 



Trækkes i kvadratet adcb linjen bd, så angir denne linje 

 beliggenheden af det sidste snit i rækken, hvis tykkelse altså 



ac Él^ 6 „ r. 

 er mp = ^ = — ; — eller z,97 cm. 

 ^4 4 



3) De næste snit er seochantede som 2). 



4) Endelig fåes trapezUgnende snit som i 1). 



Tykkelsen af de to rækker trapezsnit er — - — eller 5,94 



em., og det samme er de to rækker seækantede snit. 



Da der er sex grundfiadesider i hver prismeende, så 

 blir der også sex snitrækker; M disse er trapezerne til- 

 sammen SJS}/ 6 eller 35,64 cm. tykke og seækantsnittene 

 ligeså. 



e. Snit lodret på et hjorne. Et plan lægges gjennem to 

 diametralt modstående sidekanter, så deles prismet i to fir- 

 kantede prismer; snitfladen vil danne et rektangel (fig. 34), 

 hvis sider er 2R og RyS; den være aekf, hvor ae er 2R 

 og af er RVS. 



Trækkes linjen ef, vil den forbinde to modstående hjør- 

 ner i sexkanten; ved betragtning af det retvinklede triangel 

 eaf fåes dens længde til R\/ï eller 12,85 cm. 



ef = ae' + ap = i^Rf + {RV %f - A:R^ + 32?^ = IB'' 

 ef '-VÏW^RVÎ eller 12,85 cm. 



