Til belysning af cellernes former. 401 



punkterede cirkler; rækkerne er ordnede kvadratisk i vertikal- 

 retningen således, at en punkteret cirkel står under en kjærne- 

 holdig og omvendt (fig. 53). 



<§. Den tetraëdrisJce orden. Frontalsnit: horizontale rader 

 med bare kjærneholdige og bare kjærneløse cirkler, som af- 

 vexler med hverandre (fig. 55); sagittalsnit-. horizontale rader 

 af cirkler, hvor andenhver er kjærneholdig og andenhver punk- 

 teret; raderne er ordnede således i forhold til hinanden, at 

 begge slags cirkler danner skrå rader (fig. 56). 



ß. Snit gjennem grundformerne i uendelig mange lag. 



Her er der også fulgt den metode, at snit, som går gjen- 

 nem centrer, er betegnet med indtegnede kjærner, men andre 

 snit uden kjærner. 



1. Den kvadratiske orden. 



Denne omfatter tærninger, liggende seæhantede prismer 

 og rhombedodekaëdrer, som står på ^-axen; alle disse tæn- 

 kes ordnede i uendelig mange lag og gir i horisontalsnit 

 kvadrater, der for de to førstes vedkommende vender en side 

 mod tilskueren (fig. 57), mens de for rhombedodekaëdrets ved- 

 kommende vender sin spids mod ham (fig. 60). 



Tærninger. Frontalsnit og sagittalsnit: kvadrater (fig. 57). 



Liggende sexkantede prismer. Frontalsnit: regulære sex- 

 kanter (fig. 58); sagittalsnit: en horizontal rad med kjærne- 

 holdige rektangler og en med mindre kjærneløse rektangler 

 (fig. 59), når den vendes med den venstre lodrette kant mod 

 tilskueren). 



Rhombedodekaëdrer. Frontalsnit og .sagittalsnit: kvadra- 

 ter ordnede som i fig. 60. 



2. Den triangulære orden. 



Ordenen omfatter stående sexkantede prismer^ tessara- 

 kaidekaëdrer og rhombedodekaëdrer med ar-axen lodret; de 



Archiv for Mathematik os Naturvidenskab. 9 B — t) 



Tryki doa I8de Juli iSS4. 



