410 J- Belsheim. 



jeg endnu ikke har nogen tilstrækkelig Oplysning om. Kav- 

 Omen (rettere Kav-Orren) som jeg i min Sendmers Beskri- 

 velse har anført, er derimod be/undet at være den samme som 

 S -Orren f hvilken her adskilles fra Hav- Orren og er Cylym- 

 hus podiceps minor. Fjær Kurren eller Fjære-Pisten maa 

 efter mine Tanker være et nyt Species, Mon Herfuglen — 

 (Upupa) tilforn er rangeret iblandt norske Fugle? En saa- 

 dan fandtes her forleden Høst og giver mig Formodning om 

 flere rare Naturalier i Norge. Af Frygt for, at jeg opholder 

 D. H. alt for længe med denne min ringe Skrivelse maa jeg 

 nu afbryde forblivende osv. 



Hans Strøm. 



Ratvig, 16de Mars 1763. 



P. S. Da dette Brev nogen Tid var bleven liggende af 

 Mangel paa Leilighed, indløb imidlertid D. H. respektive med 

 Hr. Christian Meldal angaaende en Del Anmodninger, som 

 kunde tjene til D. H.s Forehavende med at forfærdige en 

 Floram Oecon. Norveg., hvorpaa jeg tjenstlig maa svare, at 

 jeg for nærværende Tid har intet betydeligt at tillægge, hvad 

 derom er anført i min Søndmørs Beskrivelse, men vil dog 

 have det i Erindring. Det meste, som mig efter bemeldte 

 Skrifters Udgivelse er forekommet, er dette, at den Art Poten- 

 tilla A.nserina eller dens Rødder om Foraaret oppløies i visse 

 Ågre, som ligge nær ved Strandbredden og kastes ei bort 

 som andet Ukrud, men ædes med temmelig Begjærlighed af 

 de Gemene, som ogsaa kalde den Musegrces. At samme sker 

 i England sees af Linnæi Flora Svecica. At den lille Væxt 

 Salix foliis seratis globris orbic., her kaldet Fjeldmor, ædes 

 meget begjærlig ei alene af Kjør, men og Heste, som siges 

 at elske dette fremfor andre Væxter paa Fjeldene, er vel en 

 ny Anmærkning, som bestyrker den Mening, at Fjeldurter har 

 en særdeles Kraft. At Campanula cærulea vulgaris eller dens 

 Blomster giver en smuk grøn Farve, naar de koges, har jeg 

 selv erfaret ved en Hændelse, men aldrig mærket, at samme 



