v Breve fra Præsten Hans Strøm til Biskop Gunnerus. 413 



end en Laxtite(?) eller Totonus, saa kan jeg ei andet end 

 istemme D. H.s Mening i den Post. Den første, som har 

 gjort dem til 2 diverse Fugle, er Hr. Pontoppid.; idetmindste 

 har han givet mig Anledning til denne Vildfarelse ved at 

 beskrive Tjeld som en særdeles Fugl, da dog Lucas Debes i), 

 som han har taget Beskrivelsen af, sletintet andet mener 

 med den sædvanlige Tjeld eller pua marina. Det er mig 

 meget kjært, at D. H. er bleven istand til at beskrive Berg- 

 Laæeni?) bedre end jeg har gjort. Nylig har jeg observeret 

 en Fisk, som i Volden kaldes Noss og i det meste ligner 

 Hysen. Den er Gadus luscus Linn. Sammesteds falder og 

 en Fisk kaldet Skrig-Nehbe, der ligner en Berggylte eller 

 Sø-Karudse, men har længere Tryne eller Næb og 3 mørke 

 Pletter paa Ryggen. D. Hs. Mening om Springer, Spekhug- 

 ger og Stour-Eining er udentvivl rigtig, eller idetmindste 

 rigtigere end min. Den Spekhugger, jeg har seet hoppe op 

 af Våndet, har ei været større end en Torsk, og da den for 

 og bag var meget stumpet,| uden kjendelige Tegn til Spor- 

 finner, tænker jeg det maa være den, man kalder Stub. Den 

 rette Spekhugger beskrives derimod langt større, dog mindre 

 end Springeren, samt med en opadbøiet Snude, og maa uden- 

 tvivl blive Orea Author. At Stour-Hyningen henhører til 

 samme Classe, kan saa meget mere være troligt, som der er 

 de, der tale om Spekhuggere, der ere større end Springere, 

 og dele Stour-Hyninger i 2 Slags, nemlig nogle med en hvid 

 Plet paa hver Side, og andre uden samme. Ved denne An- 

 ledning maa jeg og erindre, at Rer-Hvalen beskrives at have 

 2 adskilte Blæsehuller, men Sildekvalen 2de, som oventil for- 

 ene sig til et, samt paa Bugen mange Ujævnheder, ligesom 

 et Klæde lagt i mange Folder. Den første maa altsaa være 



^) Lucas Debes, født 1623 i Stubbekjøbing paa Falster, Præst i Thors- 

 havn paa Færøerne 1651 og Rektor ved Skolen og Provst der 1673, død 

 1776. Skrifter af ham omtales ofte. f. Ex. i Pontoppidans Norges natur- 

 lige Historie. 



