“ Benmarvens forhold. 13 
mange punkter overensstemmende struktur. Det er natur- 
ligvis karsystemets bygning og anordning, som man i sær- 
deleshed har studeret Der findes i den lymfoide benmarv 
et system af brede vener, der fremgår af et kapillærnet, der 
efter Bizzozero (2) er stærkest udviklet i marvens periferi. 
Bizzozero vover ikke at afgjere, om disse vener er for- 
synede med vægge eller ikke. Fenger tror, at de næsten 
bestandig, om end ikke altid er forsynede med tynde vægge. 
Neumann lader de kjerneholdige røde blodlegemer dannes 
indenfor karrenes lumen, Bizzozero udenfor. Mellem dette 
tætmaskede karnet findes parenchymeellerne indleirede i et 
fint bindevævsretikel, der er dannet af forgrenede spolformige 
og stjerneformige celler, hvis udløbere står i forbindelse med 
karvæggene (Bizzozero, Fenger, Rindfleisch (50). 
Ved injektion af kornede farvestofe i blodet fandt-Hoyer 
(22), at dette foruden i miltens og leverens også samlede sig’ 
i benmarvens celler i særdeleshed de stjerneformige celler, 
der efter Neumann og Bizzozero også optager røde blod- 
legemer og forvandler dem i pigment. 
Forat komme på det rene med, hvorledes det indsprøi- 
tede pigment med sådan lethed gik over i marvens paren- 
chym, gjorde han injektioner. Disse lykkedes kun ufuld- 
komment, når de foretoges gjennem de arterier, der fører 
blodet til benmarven. Derimod fik han en fuldkommen og 
smuk fyldning af karsystemet, når han borede et hul i -benet 
og sprøitede massen direkte ind i marvhulen. Den gav et 
smukt billede af de brede til et temmelig tæt maskenet for- 
bundne vener. Injektionsmassen udtømte sig sluttelig gjen- 
nem den vene, der førte blodet fra marven. Allerede dette 
tydede på, at karrene ikke besad lukkede vægge. Ved 
mikroskoskopisk undersøgelse fandt han vistnok vægge, men 
disse bestod ikke af noget homogent protoplasmalag, men af et 
fint fibrillært net med kjærner i knudepunkterne. I maskerne 
af dette net sad både rundceller og røde blodlegemer. 
