Benmarvens forhold 29 
byrdes og med udløbere fra andre celler, hvorved der 
opstår et fint net af protoplasmatråde med kjerner i 
knudepunkterne, med andre ord et retikulært væv. At- 
ter andre stjerneformede celler er temmelig meget proto- 
plasmatiske og har tykkere udløbere, der også anasto- 
moserer og deltager i dannelsen af det retikulære net. 
Disse sidste stjerneformede celler indeholder ofte røde 
blodlegemer og pigmentkorn. De synes også at være 
sæde for fedtudviklingen, når den oprindelig lymfoide 
benmarv skal omdannes til fedtmarv. Fedtcellerne i 
lymfoid og geleagtig marv er nemlig undertiden for- 
synede med udløbere. Dette sees tydelig på snit, ikke 
let i saltvandspræparater. 
_ Der forekommer ikke sjelden enkelte flade med store, 
aflange, blæreformige kjerner forsynede celler, der har 
et kornet protoplasma, og om hvis bestemmelse det ikke 
er let at sige noget med sikkerhed. Rimeligvis er det 
endotelceller et eller andetsteds fra i karsystemet. Stum- 
per af kapillærkar og større kar trætfes også meget hyp- 
pig, derimod findes der sjelden eller aldrig nerver. Jeg 
kan ikke erindre mere end en eneste gang at have seet 
en nervestreng. 
. Pigmentceller og celler indeholdende røde blodlegemer 
udgjør en i fysiologisk henseende meget vigtig bestanddel 
af benmarven. De beviser nemlig, at der her går en stor 
del røde blodlegemer tilgrunde. De varierer meget både 
i størrelse, antal og udseende. Hyppigst er det de oven- 
for nævnte protoplasmatiske stjerneformige celler, som 
optager røde blodlegemer i sig og forvandler dem til det 
bekjendte rustbrune pigment. Man kan let pa de for- 
skjellige celler se, hvorledes de røde blodlegemer under- 
går denne forandring. I enkelte er de endnu friske, i 
andre mere eller mindre skrumpne dog endnu med bi- 
beholdelse af den for de røde blodlegemer karakteristiske 
