Benmarvens forhold. 37 
retikulere net, hvori de er indleirede. At et sadant 
meget ofte findes, beviser de hyppigt i saltvandspræparater 
af frisk marv optredende, med lange fine kommunicerende 
udløbere forsynede stjerneceller. Heller ikke er det lykkedes 
mig på snit med sikkerhed at iagttage kapillærkarrenes over- 
gang i de brede blodførende baner. Forat studere dette og 
karrenes øvrige forhold nøiere, vilde udkræves injektioner 
på pattedyr, der som bekjendt for benmarvens vedkommende 
er meget vanskelige at udføre til nogen tilfredsstillende fuld- 
kommenhed. 
Det her sagte gjælder altsammen marven i de rørformige 
extremitetben. I hulrummene i de spongiese ben, der be- 
finder sig i legemets centrale dele som hvirvler, ribben, bryst- 
ben, findes i de aller fleste tilfelde en lymfoid marv, som er 
ganske af samme struktur som den nys beskrevne. Ogsa 
her findes blodet dels i baner med og uden tydelig begrænds- 
ning, dels intimt blandet med marveellerne; dog synes det 
sjelden at forekomme i store extravasatlignende udbredninger. 
Fedtgehalten er altid temmelig liden, så marven ialfald for 
hvirvellegemernes vedkommende aldrig taber sit mørkerøde 
_udseende og antager det gule, for fedtmarven karakteristiske. 
Er fedteellerne nogenlunde rigelig tilstede, findes de altid 
talrigst langs bjælkerne i de spongiøse ben, og her kan de 
nndertiden danne et slags overtræk. 
Det bindevævsnet, som danner støttevævet for rundeelle- 
ansamlingen er i de nævnte spongiøse ben sterkere udviklet 
end i marven i de rørformige ben. Selv i meget cellerig 
marv ser man fibredragene. Bedst studeres dette reticulum 
pa snit af den slimede rede marv, som undertiden findes 1 
hvirvlerne hos ftisikere og andre sterkt afmagrede individer. 
På snit af sådan marv er gjerne rundcellerne meget fåtallige 
og findes især ansamlede omkring karrene. Her kan man 
tydelig iagttage støttevævet, hvorledes det dannes af udløbere 
fra fedtcellerne og de spolformige og stjerneformige celler, 
