200 Jac. G. Otto. 
ved Fuselen. For Orienteringens Skyld skal jeg derfor forud- 
skikke nogle Bemerkninger om almindelig Alkohol og Fusel- 
olie saavel i kemisk som fornemmelig i fysiologisk Hen- 
seende, fer jeg gaar over til en nærmere Redegjerelse for det 
egentlige Problems nuværende Standpunkt og mine egne Under- 
søgelsesmethoder og Resultater. Dette er saa meget vig- 
tigere, som man kun ved et nærmere Studium af de i Sporgs- 
maalet indgribende enkelte Stoffes nærmere Egenskaber og 
Forhold kan komme til en klar Forstaaelse af Hovedpunkterne 
ved Problemet. Det er derfor, inden jeg gaar over til selve 
det egentlige Thema, nedvendigt at gjere Rede for: 
1. Den rene Alkohols Egenskaber og fysiologiske Virkninger, 
2. De saakaldte Fuseloliers Forhold og 
3. Blandinger af ren Alkohol og Fuselolie, nærmest i et saa- 
dant Forhold som kommer i Betragtning i de sædvanlige 
Breendevine. 
Efter at have betragtet disse tre Punkter noget nær- 
mere, kan jeg da gaa over til at behandle de almindelige 
Brændevine saaledes, som de forekommer i Handelen d. v. 8. : 
som Blandinger af vandig Alkohol med mere eller mindre (eller 
ingen) Fuselolie og en hel Del Stoffe, der ikke kan gaa ind 
under noget af disse Begreber. 
SÅ 
Alkoholens kemiske og fysiologiske Egenskaber. 
Alkohol eller — som den sædvanlig i det daglige Liv kal- 
des — Spiritus fremstilles ved Gjæring af sukkerholdige Væd- 
sker. Den Sukkerart, der ved Gjæringen direkte giver Al- 
kohol, er det saakaldte Druesukker, som ved Paavirkning af 
den sædvanlige Ølgjær ved en passende Temperatur dekompo- 
neres efter Ligningen: 
0, Hj, 0, = 20, H, (0 H) + 200, 
Druesukker. Alkohol. Kulsyre. 
