206 Jac. G. Otto. 
maa derfor visselig betragtes som et Næringsstof, 
idet den bevirker, at mindre Substans dekomponeres i Orga- 
nismen. Den spiller en lignende Rolle som Stivelsen, der 
beskytter Fedtet for Dekomposition, og som nydt i Overmaal 
fremskynder Organernes Fedtdegeneration. 
Skulde Alkoholen 1 Legemet spaltes i Former af lavere 
kemisk Sammensetning, saa maatte den fremkalde en vital 
Kraft, der enten kom Legemet tilgode som Varme eller kunde 
benyttes til at udfore mekanisk Arbeide«. 
Jeg maa altsaa efter dette med Prof. Voit anse Alkoholen 
som et (respiratorisk) Næringsstof, men der skal temmelig 
store Mængder af den til at virke som et saadant 1 saa ve- 
sentlig Grad, at det bliver mærkbart, og da Alkoholen, naar 
den nydes 1 sterre Meengder, fremkalder Forstyrrelser 1 Organis- 
mens Økonomi, saa kan man ikke benytte den som Nærings- 
stof, idet man ikke uden skadelige Følger kan nyde Kvan- 
titeter deraf, der er tilstrækkelige til at tjene som Næring 1 
Lighed med andre (respiratoriske) Næringsstoffe. Alle Fysio- 
loger, der hylder Voits Anskuelser, er derfor ogsaa enige 1, at 
Alkohol af ovennævnte Grund aldrig kan faa Betydning som 
et Næringsstof, men i Høiden som et Stimulans eller Smags- 
corrigens. Det er saaledes for den almindelige Betragtning af 
Alkoholens Brug og Virkninger ligegyldigt, enten man anser 
den for et Næringsstof eller ikke. 
Angaaende Alkoholens Virkning paa Stofvexelen foreligger 
ogsaa en Del Undersøgelser, hvis Resultat 1 sine Hovedtræk 
er, at den i det hele og store taget formindsker Stofomsæt- 
ningen noget, altsaa ligesom gjør Livsprocessen langsommere. 
Alt hvad der hidtil er sagt, refererer sig til en enkelt Gangs 
Nydelse af Alkohol i fortyndet Form. Det vil deraf sees, at 
Virkningen 1 det store og hele taget maa betegnes som skade- 
lig. Paa den anden Side staar det ikke til at nægte, at en 
liden Mængde Alkohol af og til kan gjøre sin Nytte, idet den 
frembringer en behagelig Varmefølelse, bevirker, at Følelsen af 
