Om sadelleden (peronarthrosis). 
Af dr. med. J. O. Hennum, 
Prosektor ved universitetet i Kristiania og kompagnikirurg. 
Det sted, hvor to ben (bein, n.) stader sammen med sine 
naturlige flader eller kanter, kan kaldes et benmøde (bein- 
mot, n.) eller en led (lid, m... Hver af de sammenstødende ben 
er et ledemod (lidmot, n.). En af disse led er sadelleden, 
en led med bevægelse om to axer, der ligger i hvert sit 
ledemod lodret på ledemodenes axe og således, at planer, 
som lægges gjennem denne ledemodaxe og bevægelses- 
axerne, skjærer hinanden under en ret vinkel. Navnet har 
den faaet af, at ledfladerne på hver af ledemodene er kon- 
vexe og konkave i to på hinanden lodrette retninger og 
saaledes ligner en sadel (sadel, m.). 
Denne led er ikke god at forstå tilfulde, hvis man ikke 
ligesom bygger den op fra grunden af, og man må i det 
fald gå ud fra den såkaldte ginglymus, en led, hvis be- 
vægelser kun foregår om en eneste axe, der ligger i det ene 
ledemod lodret på dets længde-axe. Den bevægelse, som her 
kommer istand, er at ligne med bevægelsen i et hængsel hos 
en dør eller et kistelåg eller hos en passer d.v.s. en vinkel- 
bevægelse, og leden er også derfor bleven kaldt en vinkel- 
led. Ledfladen på det ledemod, hvori bevægelsens axe ligger, er 
altid konvex og er i sin mest ideelle form en større eller mindre 
del af en cylinderflade; men den kan også se anderledes ud: 
thi den eneste betingelse, som altid må ske fyldest er, at 
alle planer, der lægges lodret på bevægelsens axe, DS are 
Arkiv for Mathematik og Naturv. 11 B. 24 
Trykt den 25de August 1886 
