Om sadelleden. 375 
end nødvendigt, så kan årsagen hertil måske søges i synovial- 
folden, som stikker ind i leddet. 
Naar man kun tager hensyn til krumningernes mediane 
del, lader ledfladen sig i korthed beskrive således: A-led- 
fladens krumninger er begge cirkler, B-ledfladens konvexe 
krumning en cirkel med samme radius som konkaviteten 
på Å og dens konkave krumning en elipse. 
Ledfladen på A-ledemodet vil vise følgende egenskaber: 
19. Alle snit lodret på bevægelsesaxen vil være cirkel- 
buer, altså er en dreining af ledemodet om denne axe mulig. 
20, Alle snit gjennem bevægelsesaxen og en radius er 
cirkelbuer og følgelig også mediansnittet, som gaar gjennem 
ledemodets længdeaxe, en cirkelbue. 
Hos B-ledemodets ledflade viser de snit, som træffer den, 
sig på folgende måde: 
1°. Alle snit lodret på axen vil være cirkelbuer og det 
med samme radius for mediansnittets vedkommende som det 
konkave mediansnit på A-ledemodet; herved muliggjøres der 
en uhindret bevægelse om B-axen og en kontakt i medianlinjen 
mellem ledfladen på A-ledemodet og B-ledemodet. 
20, Alle snit gjennem axen og radierne er dele af 
elipser; altså er mediansnittet gjennem bevægelsesaxen og 
ledemodets længdeaxe også en del af en elipse; og alle disse 
elipser er lige. 
3°. Alle snit, som lægges gjennem B-ledfladen således, 
at de danner en fortsættelse af A-ledemodets sideflade cd under 
dets forskjellige bevægelser på B-ledemodet er cirkelbuer 
med samme radier som radierne i A-ledfladens endepartier; 
heraf fremgår der en nøie kontakt mellem disse endepartiers 
periferi og ledfladen på B-ledemodet under bevægelsen. 
Berøringsstedet meilem begge ledflader ligner, 
når det projiceres ned på et plan, et H, idet A-ledfladen 
berører B-ledfladen med begge sine endestykker og i konkav- 
fladens medianlinje. Denne berøring finder sted under alle 
