Vestfjorden og Salten. 383 
gende og tillige deu eneste, der vil kunne egne sig for en 
sterkere benyttet komunikationslinje. 
d. Lille Tysfjord, der skjer sig ind under et sterkt 
bugtet lob mellem høje fjeldpartier. Kortere dalfører skyder 
sig indefter fra fjordens tvende botner. 
e.. Stedfjord, der indad afsluttes som en bottenfjord. 
f. Efjord ligeledes. 
Kjøldraget er udskilt fra Fjordlandet ved følgende trans- 
versale ejdefar — opført i retning fra syd mod nord: 
1) Saltejdet, der i syd-nordlig retning ferer fra bunden 
af Skjærstad over til bunden af Sørfolden. Ejdet har en 
lengde af omkring 15 kilom. med en kulmination over hav- 
fladen, der neppe overstiger 200° (63 m.). 
2) Horndalsejdet skjer sig under en sterk krumning 
mellem Lerfjord og Morkesviksfjord. Det har en lengde af 
omkring 18 kilom med en kulmination af omkring 430‘ 
(135 m.). | 
3) Makejdet fører fra Morkesvikfjordens udmunding mod 
Nordfolden over til bunden af Sagfjord. Kulmination 328‘ 
(103 m.). | 
4) Dragejdet fører fra Sagfjorden over til det indre af 
Tysfjord. Det har en længde af omkring 8 kilom. Kul- 
minationen naar neppe over 200’ (63 m.). 
5) Ballangsejdet fører fra Efjord over til Ballangen, 
en liden sidefjord til Ofoten. Ejdet har en lengde af 18 
kilom. Kulmination omkring 300° (94 m.). 
Fjordbæltet dannes af følgende halvøer, — ligeledes op- 
ført efter retning fra syd mod nord: 
1. Bodolandet, der fra Saltejdet skyder sig vestover 
indtil kystlinjen. Det er ved Saltejdet udskilt fra kjøldraget. 
2. Stavneslandet mellem Sørfolden og Mørkesvikfjorden. 
Mod vest begrændses det af Nordfolden. Fra kjøldraget er 
det udskilt ved Horndalsejdet. 
