384 Karl Pettersen. 
3. Nordfoldlandet skyder sig fra Makeidet vestover til 
kysten, — mellem Mørkesvikfjorden og Nordfolden paa den 
ene side og Sagfjord paa den anden. 
4. Hammerg-landet breder sig fra Dragejdet vestover 
mod Vestfjorden mellem Sagfjord og Tysfjord. 
5. Tjeldelandet skyder sig fra Ballangsejdet vestover 
mellem Efjord og Ofoten. 
En noget nærmere redegjørelse for de orografiske byg- 
ningsforholde efter de her omhandlede halvøer skal blive 
fremlagt under de følgende afsnit, hvor de geologiske byg- 
ningsforholde skulle blive omhandlede. Forøvrigt henvises 
til en tidligere offentliggjort afhandling »Bidrag til det nord- 
lige Norges Orografi« i Archiv for Math. og Naturv. Kr.ania 
1876, hvor der i en mere samlet fremstilling er leveret en 
oversigt over Saltens orografi. 
Foreløbig skal her tilføjes at »Fjordbæltet« ret naturligen 
lader sig udsondre i tvende mere karakteristisk udprægede 
underafdelinger, nemlig landpartierne efter de indre og midtre 
fjordstrøg og kyststrimlerne langs Vestfjorden. Fjeldpartierne 
efter det første er i det hele lavere, mere mildt og tillige 
mere ensformig prægede end tilfældet er efter kyststrimlerne. 
Her er fjeldmassen i høj grad udskaaret og spaltet. De vildt 
byggede landpartier skyder her ofte op i rækker af ejen- 
dommelig formede toppe og tinder. Navnlig er som ovenfor 
nævnt forholdet i saa henseende ret s:orartet præget i par- 
tierne om Sør- og Nordfoldens udmunding, tildels ogsaa efter 
Hammerglandet langs dets fremspring mod Vestfjorden. 
Kjøldraget, hvis midtre højde naar adskillig op over 
kyststrimlerne, optræder som før nævnt som en mere sam- 
menhængende murvold. Mod de indre fjordbotner og langs 
efter de nedre partier af de fra disse indskydende dalfører 
kan fjeldmassen dog ogsaa her paa sine steder, saaledes 
navnlig efter strøgene om Sørfjordens Sidefjorde og opefter 
