Vestfjorden og Salten. 385 
langs Gierdalselvens dalføre, vise sig i høj grad spaltet og 
sønderskaaret. 
Undersøgelser vedrørende de her omhandlede landstrøgs 
geologiske bygningsforhold bleve anstillede i sommeren 1874, 
idet Salten herunder blev befaret i strøget fra Salten- og 
 Skjærstadfjord nordover til Ofoten. En kort oversigt over 
Saltens geologi er offentliggjort i Archiv for Math. og Naturv, 
1876. Enkelte spredte bemærkninger herom findes endvidere 
i førnævnte afhandling »Bidrag til det nordlige Norges Oro- 
grafic. Bidrag til belysning af Saltens geologi er afgivet af 
Keilhou i Gea IT, pag. 292—95 samt 305—6.  Stragene om 
Næverhougen med dens jernmalmfeldt er bleven omhandlet 
af O. Gumelius!) og 0. Corneliussen *). 
I. Detail-iagttagelser. 
A. Bodelandet. 
Bodølandet dannes af den store halvø, der fra Saltejdet 
breder sig vestover mellem Salten og Skjærstadfjord paa den 
ene og Sørfolden paa den anden side. Fra Skjærstadfjorden 
skjær sig ind i nordostlig retning Fauskebugten, Klungset- 
viken, Nordvikbotten med Valnesfjorden, og fra Salten endelig 
Hopen ligeledes i nordostlig retning. Fra Sørfolden skyder 
sig ind Sjunkfjorden i sydlig retning og vestenfor samme 
Nevelfjord i sydvestlig retning. Fra Vestfjorden skjær sig 
endvidere ind i østlig retning Møstfjorden, der indad afsluttes 
i tvende sideforgreninger, nemlig Nordfjord og Sørfjord, der 
7) Om jernmalmslagret ved Neeverhougen i Norge. Geol. foren. forh. 
Stockholm 1874 II pag. 565. ; 
?) »Neeverhougens jernglandsforekomste, Nyt Mag. for Naturv. Kr.ania 
1876 pag. 378—396. 
Arkiv for Mathematik og Naturv. |1 B. 25 
Trykt den 26de Juli 1886, 
