386 Karl Pettersen. 
danne som en fælles rende indskaaret i retning fra sydvest 
til nordost. 
Fra bunden af Hopen forer et lavt ejde med Hopvandet 
over til bunden af Sørfjord i Møstijord. Fra Nordfjord i 
Møstfjord fører et højere ejde over til bunden af Nevelfjord. 
Ved disse ejdefar er to mindre kyststrimler udskilt fra det 
østenfor liggende hovedparti. 
Det sydligste af disse to kyststrimler, Saltendraget, danner 
et lavere drag uden nogen synderlig fremspringende højde. 
Mod Saltenfjord stiger det frem i et bakket aasdrag, der 
ned mod Bodø kirke og Bodø by afsluttes i et temmelig 
vidstrakt myrlændt underland. 
Den nordlige kyststrimmel, Strandtindernes drag, danner 
halvøen mellem Nevelfjord og Møstfjord, og indeslutter Strand- 
tindernes vilde gruppe. Den højeste top mellem disse naar 
en højde af 3110' (970 m.). 
Det østenfor liggende hovedparti bygger efter den vest- 
lige del et højere fjeldparti, der breder sig frem nordover 
mod Nevelfjord og Sjunkfjord og i strøgene om disse fjorde 
stiger op 1 en række af hoje ofte karakteristisk formede tin- 
der og horn. Mellem disse kan mærkes Kaarsviktind, Sjunk- 
tinderne om bunden af Sjunkfjord og Skeistind (eller Purk- 
viktind) ved Sjunkfjordens udmunding. Disse toppe naa 
antagelig samtlige en højde af opimod 5000' (940 m.). Mod 
øst falder dette højfjeldsparti i regelen temmelig stejlt ned 
mod Næverhougens dallignende indskjæring. Denne fører 
under langsom stigning fra bunden af Valnesfjorden ind i 
nordostlig retning, og danner et vidt af lave aasdrag gjen- 
nemsat lavland, der optager en række af større og mindre 
ferskvandssjøer, samtlige med afløb til Valnesfjorden. Det 
nordligst liggende af disse er Sætervand med afløb til Hals- 
vand og Hømmervand. Længere mod syd — mod den vest- 
lige side af det lave aasdrag Næverhougen — ligger det 
anseelige Grøvlevand. Fra den nordre side af dette lavland, 
