388 Karl Pettersen. 
Glimmerskiferen er hyppig — og navnlig treder dette 
frem i partiet østenfor det centrale granitlag — gjennemsat 
af lejeformige aarer, dels af den granitiske sten dels ogsaa 
af ren kvarts. 
Fig. 3. Nyholmen i Bodø-vaagen. 
a. Haard kvartsitisk glimmerskifer strøg n. 40° o. med 
stejl til vertikal lagstilling. 
b. Lys granit med tildels storbladig glimmer. 
Langholmen, — en lav holme ligeledes i Bodevaagen — 
er bygget af glimmerskifer strøg n. 40° 0. med 60° vestligt 
fald. Skiferens rustbrune baandlag veksler med kvartslag 
og er gjennemsat af hvidlig granit dels i gangform og dels 
i lejeform: I gangpartierne viser graniten sig mere stor- 
kornet, i lejerne derimod mere smaakornet og her tillige 
spættet med rede granater. 
Fra Bods udover mod Hernes haard glimmerskifer med 
mørkebrun glimmer, — hyppig gjennemsat af gangpartier af 
den hvide storkornige granit. Oftest stryge gangene lodret 
mod skiferens stregretuing, undertiden skjær de sig dog 
ogsaa frem i diagonal retning. Forøvrigt er granitartet sten 
her ogsaa at paavise i lejeform, undertiden kan den træde 
frem i klumpformig udskilte partier. I den granitiske gang- 
sten viser den hvide feltspatb hyppig fin tvillingstribning og 
dannes saaledes vistnok for en større del af oligoklas. 
-— Forøvrigt skal bemærkes at kalksten intetsteds er paa- 
vist i glimmerskiferen om Bodø. 
Ved Løp, — noget nordentor Bodø — glimmerskifer i 
horisontal lagsstilling (Gæa II, pag. 295). 
De lave aasdrag, der skyde sig op fra den nordlige side 
af Bodø-myr, er bygget af glimmerskifer; ogsaa her gjen- 
nemsat af den hvide granitiske sten. 
Ved Jensvold — østenfor Bodø kirke — mild glimmer- 
skifer eller lerglimmerskifer. Streg n. 60° o. til o.—v. med 
45° nordvestlig eller nordlig indskyden. 
