Vestfjorden og Salten. 391 
steder dannes de helt eneraadende af kalksten, sammenkittede 
i et dels kalkholdigt dels skiferagtigt bindemiddel. 
Hvorvidt Øjnesskavlens konglomerat ligger over eller 
under skiferafdelingen (b) ved Klungsetvik har der ikke 
været anledning til ligefremt at bestemme. At disse dan- 
nelser staa indbyrdes i et nært tilknytningsforhold vil ımid- 
lertid være klart. Konglomeratdannelsen treder — om end 
forholdsvis svagt — allerede frem inden skiferafdelingen (b) 
og ere de her mere sparsomt indflettede breccieartede brud- 
stykker ganske af samme art som de, der sammensætte Øjnes- 
skavlens konglomerat. 
De her efter profilridset fig. 6 omhändlede skifere an- 
tages nærmest at maatte være at indordne under Balsfjord- 
skiferne. Ogsaa til disse er der i strøgene langs efter Bals- 
fjorden knyttede breccieartede konglomeratdannelser. 
Derimod er fjeldgrunden langs den vestlige side af 
Klungsetvik bygget af lagrækker tilhørende Tromsø glimmer- 
skifer-gruppe. 
Ved handelssedet Venset optræder saaledes haard glim- 
merskifer under nord-sydlig strøgretning og vestligt fald. 
Glimmerskiferen er her gjennemsat af granitiske gangpartier. 
At slutte fra lagstillingen, som den her træder frem, kan 
glimmerskiferen staa i et overlejningsforhold til de mildere 
skiferdannelser langs den østlige side af Klungsetvik. 
Ved Høganes ved Valnesstrømmen optræder en gneis- 
artet glimmerskifer, hvortil er knyttet amfibolitiske partier, 
dannede af hvid feltspat og grønlig amfibolit. Disse gneis- 
artede lag indeslutte dog ogsaa lag af kalksten og kunne 
saaledes maaske vere at indordne under glimmerskifer- 
gruppen. 
Fra bunden af Valnesfjorden skjær Næverhougens dal- 
lignende lavland sig frem i nordostlig retning under langsom 
stigning henimod Sørfolden. 
Omtrent 10 kilom. fra fjordbunden op i dalen ligger 
